# Eiropas Savienības C 202/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 18. augusts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 202

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 18. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 202/1 | Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai OLAF ar Komisijas atbildēm | 1 |
| 2005/C 202/2 | Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | 33 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 202/1

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai OLAF ar Komisijas atbildēm

OLAF

1

2005/C 202/2

Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Euratom

OLAF

33

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 18.8.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2005

par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai OLAF ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 202/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI

| I.-XI. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-XI.

| 1.-11. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-11.

| 1.-5. | OLAF misija |
| --- | --- |

1.-5.

| 6.-7. | OLAF struktūra |
| --- | --- |

6.-7.

| 8.-11. | Palātas veiktā revīzija |
| --- | --- |

8.-11.

| 12.-43. | OLAF IZMEKLĒŠANAS |
| --- | --- |

12.-43.

| 12.-17. | Izmeklēšanas procedūras |
| --- | --- |

12.-17.

| 18.-19. | OLAF izmeklēšanas funkcijas prioritāšu noteikšana |
| --- | --- |

18.-19.

| 20.-22. | Novērtēšanas stadija |
| --- | --- |

20.-22.

| 23.-29. | Izmeklēšanas stadija |
| --- | --- |

23.-29.

| 30.-32. | Pēcpārbaudes stadija |
| --- | --- |

30.-32.

| 33.-43. | Kvalitātes kontroles procedūras |
| --- | --- |

33.-43.

| 34. | OLAF rokasgrāmata |
| --- | --- |

34.

| 35.-37. | Izmeklēšanu pārraudzība |
| --- | --- |

35.-37.

| 38.-39. | Iekšējā revīzija |
| --- | --- |

38.-39.

| 40.-41. | OLAF Valde |
| --- | --- |

40.-41.

| 42.-43. | Darba pārskati |
| --- | --- |

42.-43.

| 44.-65. | OLAF STRUKTŪRVIENĪBU IEGULDĪJUMS IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS PILDĪŠANĀ |
| --- | --- |

44.-65.

| 44. | Ievads |
| --- | --- |

44.

| 45.-50. | Izziņa, darbības stratēģija un informācijas pakalpojumi |
| --- | --- |

45.-50.

| 51.-55. | Politika, likumdošana un juridiskie jautājumi |
| --- | --- |

51.-55.

| 56.-61. | Struktūrvienības, kas atskaitās tieši OLAF direktoram |
| --- | --- |

56.-61.

| 57.-58. | Tiesnešu nodaļa |
| --- | --- |

57.-58.

| 59.-60. | Mācību un kandidātvalstu atbalsta nodaļa |
| --- | --- |

59.-60.

| 61. | Personāla un budžeta nodaļa |
| --- | --- |

61.

| 62.-65. | Personāls |
| --- | --- |

62.-65.

| 66.-72. | PĀRRAUDZĪBAS KOMITEJA |
| --- | --- |

66.-72.

| 73.-94. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

73.-94.

| 74.-88. | Izmeklēšanu produktivitāte un efektivitāte |
| --- | --- |

74.-88.

| 89.-92. | Resursu izmantošana izmeklēšanu atbalstam |
| --- | --- |

89.-92.

| 93. | Attiecības starp Biroju un Pārraudzības komiteju |
| --- | --- |

93.

| 94. | Biroja izmeklēšanas funkcijas uzsvēršana |
| --- | --- |

94.

I PIELIKUMS: OLAF struktūra

II PIELIKUMS: Revīzijā atklātie galvenie trūkumi

Komisijas atbildes

SAĪSINĀJUMI

| AFIS | Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēma (Anti-fraud Information System) |
| --- | --- |
| CMS | Lietu uzskaites sistēma (Case management system) |
| ECR | Elektroniskā lietu uzskaite (Electronic Case Register) |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| ES | Eiropas Savienība |
| ĢD | Ģenerāldirektorāts |
| IDOC | Komisijas Izmeklēšanas un disciplīnas birojs (Investigation and Discipline Office of the Commission) |
| OLAF | Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (Office européen de lutte antifraude) |
| UCLAF | Krāpšanas novēršanas koordinācijas vienība (Unité de coordination de la lutte antifraude) |

AFIS

Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēma (Anti-fraud Information System)

CMS

Lietu uzskaites sistēma (Case management system)

ECR

Elektroniskā lietu uzskaite (Electronic Case Register)

EIB

Eiropas Investīciju banka

ES

Eiropas Savienība

ĢD

Ģenerāldirektorāts

IDOC

Komisijas Izmeklēšanas un disciplīnas birojs (Investigation and Discipline Office of the Commission)

OLAF

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (Office européen de lutte antifraude)

UCLAF

Krāpšanas novēršanas koordinācijas vienība (Unité de coordination de la lutte antifraude)

KOPSAVILKUMS

| I. | Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) 1999. gada aprīlī aizstāja Krāpšanas novēršanas koordinācijas vienību (UCLAF). Līdz ar to tika nostiprināts Biroja statuss, kā arī paplašināts tā mandāts, lai būtu aptvertas visas Eiropas Savienības iestādes un organizācijas. Biroja izveide bija darbietilpīgs process, kam viens no iemesliem bija tas, ka no minētās Vienības pārmantotie lietu materiāli nebija labi organizēti. Tikai 2003. gada beigās izpaudās pārstrukturizācijas pirmie rezultāti. Taču vēl 2004. gada vidū bija jūtama vajadzība pēc uzlabojumiem daudzās jomās, kas saistītas ar izmeklēšanu vadīšanu. |
| --- | --- |

I.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) 1999. gada aprīlī aizstāja Krāpšanas novēršanas koordinācijas vienību (UCLAF). Līdz ar to tika nostiprināts Biroja statuss, kā arī paplašināts tā mandāts, lai būtu aptvertas visas Eiropas Savienības iestādes un organizācijas. Biroja izveide bija darbietilpīgs process, kam viens no iemesliem bija tas, ka no minētās Vienības pārmantotie lietu materiāli nebija labi organizēti. Tikai 2003. gada beigās izpaudās pārstrukturizācijas pirmie rezultāti. Taču vēl 2004. gada vidū bija jūtama vajadzība pēc uzlabojumiem daudzās jomās, kas saistītas ar izmeklēšanu vadīšanu.

| II. | Biroja jauktais statuss (t. i., izmeklēšanu ziņā Birojs ir neatkarīgs, bet tas atskaitās Komisijai par pārējo pienākumu izpildi) nav nelabvēlīgi ietekmējis izmeklēšanas funkcijas neatkarību. Piederība Komisijai Birojam bijusi labvēlīga ne tikai tādā ziņā, ka tas saņēmis ievērojamu administratīvo un materiāltehnisko atbalstu, bet arī tādēļ, ka bijusi pieejama Komisijas dienestu rīcībā esošā tiesību aktu bāze krāpšanas apkarošanas jomā. Tātad nebūtu lietderīgi apsvērt Biroja statusa maiņu (1). |
| --- | --- |

II.

Biroja jauktais statuss (t. i., izmeklēšanu ziņā Birojs ir neatkarīgs, bet tas atskaitās Komisijai par pārējo pienākumu izpildi) nav nelabvēlīgi ietekmējis izmeklēšanas funkcijas neatkarību. Piederība Komisijai Birojam bijusi labvēlīga ne tikai tādā ziņā, ka tas saņēmis ievērojamu administratīvo un materiāltehnisko atbalstu, bet arī tādēļ, ka bijusi pieejama Komisijas dienestu rīcībā esošā tiesību aktu bāze krāpšanas apkarošanas jomā. Tātad nebūtu lietderīgi apsvērt Biroja statusa maiņu (1).

| III. | Birojam ir pietiekami daudz resursu, lai risinātu visas pamatotas apsūdzības, ko tas saņem. Šādos apstākļos prioritātes, ko Birojs definē kā daļu no savas izmeklēšanas politikas, noder vien teorētiskā līmenī. |
| --- | --- |

III.

Birojam ir pietiekami daudz resursu, lai risinātu visas pamatotas apsūdzības, ko tas saņem. Šādos apstākļos prioritātes, ko Birojs definē kā daļu no savas izmeklēšanas politikas, noder vien teorētiskā līmenī.

| IV. | OLAF pietiekamā mērā nenodala izmeklēšanas (gan iekšējās, gan ārējās) no palīdzības un koordinācijas darbībām. Tā kā darba specifika katram no abiem minētajiem darbību veidiem ir ievērojami atšķirīga, to nenodalīšana rada neskaidrības resursu pārvaldīšanā. |
| --- | --- |

IV.

OLAF pietiekamā mērā nenodala izmeklēšanas (gan iekšējās, gan ārējās) no palīdzības un koordinācijas darbībām. Tā kā darba specifika katram no abiem minētajiem darbību veidiem ir ievērojami atšķirīga, to nenodalīšana rada neskaidrības resursu pārvaldīšanā.

| V. | Lai gan līdz ar to, ka izmeklēšanas materiālu kārtošanai tika ieviests reģistrs un datorizēta sistēma, uzlabojās darbību uzskaite un tika precizētas atbildības jomas, tomēr pārraudzība no vadības puses vēl aizvien nav pietiekama, kā rezultātā ievērojami iekavējas lietu apstrāde, tiek uzglabāti nepietiekami pamatoti ziņojumi un gūtie rezultāti nav skaidri. Lai izvairītos no liekiem kavējumiem, uzsākot konkrētu izmeklēšanu, būtu jānosaka obligāti termiņi. |
| --- | --- |

V.

Lai gan līdz ar to, ka izmeklēšanas materiālu kārtošanai tika ieviests reģistrs un datorizēta sistēma, uzlabojās darbību uzskaite un tika precizētas atbildības jomas, tomēr pārraudzība no vadības puses vēl aizvien nav pietiekama, kā rezultātā ievērojami iekavējas lietu apstrāde, tiek uzglabāti nepietiekami pamatoti ziņojumi un gūtie rezultāti nav skaidri. Lai izvairītos no liekiem kavējumiem, uzsākot konkrētu izmeklēšanu, būtu jānosaka obligāti termiņi.

| VI. | Pārāk bieži izmeklēšanu sagatavošana un pēcpārbaudes ir rudimentāras. Izmeklētāju izvirzītie mērķi nav bijuši pietiekami skaidri attiecībā uz iegūstamajiem pierādījumiem un resursu izmantošanu. Izņemot muitas sektoru, efektīvāk jāsadarbojas ar dalībvalstīm gan jomās, kurās īsteno tiešo pārvaldību, gan jomās, kurās pārvaldība ir dalīta ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

VI.

Pārāk bieži izmeklēšanu sagatavošana un pēcpārbaudes ir rudimentāras. Izmeklētāju izvirzītie mērķi nav bijuši pietiekami skaidri attiecībā uz iegūstamajiem pierādījumiem un resursu izmantošanu. Izņemot muitas sektoru, efektīvāk jāsadarbojas ar dalībvalstīm gan jomās, kurās īsteno tiešo pārvaldību, gan jomās, kurās pārvaldība ir dalīta ar dalībvalstīm.

| VII. | Lai gan procedūras, saskaņā ar kurām Birojs atskaitās par savu darbu, pēdējā laikā ir uzlabotas, tomēr informācija vairāk attiecas uz veikto darbību apmēru, mazāk – uz faktiski sasniegtiem rezultātiem, kurus varētu izteikt kā nelikumīgi saņemtu līdzekļu reālu piedziņu vai kā disciplināras vai kriminālas sankcijas, kas piemērotas personām, kuras notiesātas par krāpšanu. Jānostiprina uz konkrētiem rādītājiem balstītā sistēma rezultātu vērtēšanai. |
| --- | --- |

VII.

Lai gan procedūras, saskaņā ar kurām Birojs atskaitās par savu darbu, pēdējā laikā ir uzlabotas, tomēr informācija vairāk attiecas uz veikto darbību apmēru, mazāk – uz faktiski sasniegtiem rezultātiem, kurus varētu izteikt kā nelikumīgi saņemtu līdzekļu reālu piedziņu vai kā disciplināras vai kriminālas sankcijas, kas piemērotas personām, kuras notiesātas par krāpšanu. Jānostiprina uz konkrētiem rādītājiem balstītā sistēma rezultātu vērtēšanai.

| VIII. | Pasākumi, kurus 2001. gadā pieņēma ar mērķi piesaistīt darbam Birojā kompetentus izmeklētājus, ir devuši visus gaidītos rezultātus. Pašlaik Biroja profesionalitātes tālāku nostiprināšanu kavē lielais skaits darba līgumu, ko var pagarināt tikai līdz noteiktam laikam (no sešiem līdz astoņiem gadiem). Šādos apstākļos jāizvērš mācību pasākumi. |
| --- | --- |

VIII.

Pasākumi, kurus 2001. gadā pieņēma ar mērķi piesaistīt darbam Birojā kompetentus izmeklētājus, ir devuši visus gaidītos rezultātus. Pašlaik Biroja profesionalitātes tālāku nostiprināšanu kavē lielais skaits darba līgumu, ko var pagarināt tikai līdz noteiktam laikam (no sešiem līdz astoņiem gadiem). Šādos apstākļos jāizvērš mācību pasākumi.

| IX. | Nav neatkarīgu garantiju tam, ka tiek nodrošināta kārtējo izmeklēšanas procedūru likumība un ievērotas izmeklēšanas subjektu pamattiesības. Izmeklēšanas procedūru neskaidrības dēļ var rasties strīdi. Trūkst attiecīgu noteikumu. |
| --- | --- |

IX.

Nav neatkarīgu garantiju tam, ka tiek nodrošināta kārtējo izmeklēšanas procedūru likumība un ievērotas izmeklēšanas subjektu pamattiesības. Izmeklēšanas procedūru neskaidrības dēļ var rasties strīdi. Trūkst attiecīgu noteikumu.

| X. | Attiecības starp Biroju un tā Pārraudzības komiteju ir sarežģītas. Nopietni jāpārskata Biroja pārvaldības noteikumi. |
| --- | --- |

X.

Attiecības starp Biroju un tā Pārraudzības komiteju ir sarežģītas. Nopietni jāpārskata Biroja pārvaldības noteikumi.

| XI. | Lai izvairītos no tā, ka Birojs nodarbojas ar jautājumiem, kuri, lai gan ir saistīti ar krāpšanas novēršanu, tomēr nav tieši saistīti ar izmeklēšanām, un lai garantētu to, ka visi resursi tiek izmantoti tādas krāpšanas efektīvai apkarošanai, kas kaitē Eiropas Savienības finansiālajām interesēm, būtu rūpīgi jāpārskata Birojam uzticētie uzdevumi. Pievēršot lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijai, varētu efektīvāk mobilizēt Biroja resursus, jo īpaši attiecībā uz mērķtiecīgu izmeklēšanu uzsākšanu jomās, kurās krāpšanas risks tiek uzskatīts par visnopietnāko. |
| --- | --- |

XI.

Lai izvairītos no tā, ka Birojs nodarbojas ar jautājumiem, kuri, lai gan ir saistīti ar krāpšanas novēršanu, tomēr nav tieši saistīti ar izmeklēšanām, un lai garantētu to, ka visi resursi tiek izmantoti tādas krāpšanas efektīvai apkarošanai, kas kaitē Eiropas Savienības finansiālajām interesēm, būtu rūpīgi jāpārskata Birojam uzticētie uzdevumi. Pievēršot lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijai, varētu efektīvāk mobilizēt Biroja resursus, jo īpaši attiecībā uz mērķtiecīgu izmeklēšanu uzsākšanu jomās, kurās krāpšanas risks tiek uzskatīts par visnopietnāko.

IEVADS

OLAF
  misija

| 1. | Izveidojot Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanas (OLAF) (2), Eiropas Savienības iestāžu mērķis bija efektīvāk cīnīties pret nelikumīgām darbībām, kas kaitē ES finansiālajām interesēm. Tādēļ Birojam tika piešķirtas plašākas pilnvaras nekā tā priekšgājējiem (3). Cita starpā Birojam tika uzticēts uzdevums veikt administratīvas izmeklēšanas visās Eiropas Savienības iestādēs un organizācijās. Tika nostiprināta izmeklēšanas funkcija, garantējot neatkarību tās izpildē. Savukārt šo neatkarību bija paredzēts nostiprināt, veidojot Pārraudzības komiteju, kurā būtu pārstāvētas svarīgas personas ārpus Kopienas iestādēm. Biroja direktoram, kurš stājās amatā 2000. gada martā, tika uzticēts izraudzīties sev darbiniekus tā, lai viņš spētu efektīvāk nodrošināt Biroja īpašās izmeklēšanas vajadzības. |
| --- | --- |

1.

Izveidojot Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanas (OLAF) (2), Eiropas Savienības iestāžu mērķis bija efektīvāk cīnīties pret nelikumīgām darbībām, kas kaitē ES finansiālajām interesēm. Tādēļ Birojam tika piešķirtas plašākas pilnvaras nekā tā priekšgājējiem (3). Cita starpā Birojam tika uzticēts uzdevums veikt administratīvas izmeklēšanas visās Eiropas Savienības iestādēs un organizācijās. Tika nostiprināta izmeklēšanas funkcija, garantējot neatkarību tās izpildē. Savukārt šo neatkarību bija paredzēts nostiprināt, veidojot Pārraudzības komiteju, kurā būtu pārstāvētas svarīgas personas ārpus Kopienas iestādēm. Biroja direktoram, kurš stājās amatā 2000. gada martā, tika uzticēts izraudzīties sev darbiniekus tā, lai viņš spētu efektīvāk nodrošināt Biroja īpašās izmeklēšanas vajadzības.

| 2. | Lai gan tika uzsvērta OLAF izmeklēšanas funkcija (sk. 12. punktu), Komisija Birojam uzticēja arī plašu klāstu darbību saistībā ar Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzību (4). Šīs darbības, kuras daļēji ir iekļautas Biroja tā dēvētajā “pakalpojumu platformā”, ir šādas:






  a) | palīdzība, ko krāpšanas apkarošanas jomā Komisija sniedz dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

2.

Lai gan tika uzsvērta OLAF izmeklēšanas funkcija (sk. 12. punktu), Komisija Birojam uzticēja arī plašu klāstu darbību saistībā ar Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzību (4). Šīs darbības, kuras daļēji ir iekļautas Biroja tā dēvētajā “pakalpojumu platformā”, ir šādas:

a)

palīdzība, ko krāpšanas apkarošanas jomā Komisija sniedz dalībvalstīm;

| b) | krāšanas apkarošanas stratēģijas izstrāde saskaņā ar finansiālo interešu aizsardzības politiku (Līguma 280. pants); |
| --- | --- |

b)

krāšanas apkarošanas stratēģijas izstrāde saskaņā ar finansiālo interešu aizsardzības politiku (Līguma 280. pants);

| c) | Komisijas likumdošanas iniciatīvu sagatavošana cīņā pret krāpšanu; |
| --- | --- |

c)

Komisijas likumdošanas iniciatīvu sagatavošana cīņā pret krāpšanu;

| d) | krāpšanas risināšanai vajadzīgo instrumentu izstrāde; |
| --- | --- |

d)

krāpšanas risināšanai vajadzīgo instrumentu izstrāde;

| e) | informācijas vākšana un analizēšana; |
| --- | --- |

e)

informācijas vākšana un analizēšana;

| f) | tehniskā palīdzība, jo īpaši mācību jomā, pārējām Kopienas organizācijām un iestādēm, kā arī valstu iestādēm, kas ir iesaistītas Kopienas finansiālo interešu aizsardzībā. |
| --- | --- |

f)

tehniskā palīdzība, jo īpaši mācību jomā, pārējām Kopienas organizācijām un iestādēm, kā arī valstu iestādēm, kas ir iesaistītas Kopienas finansiālo interešu aizsardzībā.

Tiesību aktos uzskaitītās darbības prioritārā secībā nav kārtotas.

| 3. | Birojs darbojas sarežģītā iestāžu sistēmā, pārstāvot centrālo starp vairākām struktūrām, kas tieši vai netieši ir iesaistītas krāpšanas novēršanā. Ne vienmēr ir skaidrs, kā tiek dalīta atbildība starp minētajām struktūrām, kas rada risku, ka daļa pienākumu var vai nu pārklāties, vai palikt novārtā. Šīs struktūras var iedalīt trīs apakšgrupās:






  a) | struktūras, kas atrodas dalībvalstīs vai trešās valstīs, piemēram, policija, tiesībsargājošās iestādes un krāpšanas apkarošanas administratīvās iestādes; |
| --- | --- | --- |

3.

Birojs darbojas sarežģītā iestāžu sistēmā, pārstāvot centrālo starp vairākām struktūrām, kas tieši vai netieši ir iesaistītas krāpšanas novēršanā. Ne vienmēr ir skaidrs, kā tiek dalīta atbildība starp minētajām struktūrām, kas rada risku, ka daļa pienākumu var vai nu pārklāties, vai palikt novārtā. Šīs struktūras var iedalīt trīs apakšgrupās:

a)

struktūras, kas atrodas dalībvalstīs vai trešās valstīs, piemēram, policija, tiesībsargājošās iestādes un krāpšanas apkarošanas administratīvās iestādes;

| b) | Kopienas organizācijas, piemēram, Komisijas Izmeklēšanu un disciplīnas birojs (IDOC) (5), katras iestādes iekšējās revīzijas dienesti, Eiropas ombuds, Komisijas dienestu paškontrole un OLAF Pārraudzības komiteja; |
| --- | --- |

b)

Kopienas organizācijas, piemēram, Komisijas Izmeklēšanu un disciplīnas birojs (IDOC) (5), katras iestādes iekšējās revīzijas dienesti, Eiropas ombuds, Komisijas dienestu paškontrole un OLAF Pārraudzības komiteja;

| c) | citas starpvalstu noziedzības novēršanas organizācijas, piemēram, Eurojust un Europol. |
| --- | --- |

c)

citas starpvalstu noziedzības novēršanas organizācijas, piemēram, Eurojust un Europol.

| 4. | Tā kā dalībvalstis atbild par aptuveni 80 % Eiropas Savienības izdevumu pārvaldību, ir pašsaprotami, ka efektivitātes dēļ Birojam cieši jāsadarbojas ar valstu iestādēm (policiju, muitu, tiesām u. c.). Šī prasība vēl vairāk sarežģī Biroja darbu. Tāpat to sarežģī dalībvalstu tieslietu sistēmu atšķirības, jo tieši dalībvalstis atbild par kriminālvajāšanas uzsākšanu attiecīgos gadījumos. |
| --- | --- |

4.

Tā kā dalībvalstis atbild par aptuveni 80 % Eiropas Savienības izdevumu pārvaldību, ir pašsaprotami, ka efektivitātes dēļ Birojam cieši jāsadarbojas ar valstu iestādēm (policiju, muitu, tiesām u. c.). Šī prasība vēl vairāk sarežģī Biroja darbu. Tāpat to sarežģī dalībvalstu tieslietu sistēmu atšķirības, jo tieši dalībvalstis atbild par kriminālvajāšanas uzsākšanu attiecīgos gadījumos.

| 5. | Lai gan OLAF ir jauna organizācija, tai ir uzdots turpināt darbu, ko veica tās priekšgājēja UCLAF. Tādēļ OLAF pārņēma aptuveni 1 400 nepabeigtu lietu (6), kas ir ļoti smagnējs mantojums, ņemot vērā to, ka daudzas uzsāktās izmeklēšanas nebija labi organizētas (7). Tajā pašā laikā fakts, ka visi UCLAF darbinieki automātiski tika pārcelti darbā Birojā, ierobežoja jaunā direktora rīcības iespējas līdz pat 2001. gadam, kad tika grozīts štata vietu saraksts (8). |
| --- | --- |

5.

Lai gan OLAF ir jauna organizācija, tai ir uzdots turpināt darbu, ko veica tās priekšgājēja UCLAF. Tādēļ OLAF pārņēma aptuveni 1 400 nepabeigtu lietu (6), kas ir ļoti smagnējs mantojums, ņemot vērā to, ka daudzas uzsāktās izmeklēšanas nebija labi organizētas (7). Tajā pašā laikā fakts, ka visi UCLAF darbinieki automātiski tika pārcelti darbā Birojā, ierobežoja jaunā direktora rīcības iespējas līdz pat 2001. gadam, kad tika grozīts štata vietu saraksts (8).

OLAF
  struktūra

| 6. | Birojam ir divpusīgs statuss: tam ir autonomija izmeklēšanas jautājumos, bet par pārējo pienākumu izpildi tas atskaitās Komisijai. Šī divpusīgā struktūra nav nelabvēlīgi ietekmējusi izmeklēšanas funkcijas neatkarību, gluži otrādi – tā sniedz vairākas priekšrocības. No juridiskā viedokļa raugoties, piemēram, esot Komisijas sastāvā, Birojs ir varējis izmantot pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas dalībvalstīs saskaņā ar virkni vispārēju un konkrētu nozaru regulu (9). Saistība ar Komisiju OLAF ir noderējusi arī ikdienā, izmantojot Komisijas dienestu administratīvo atbalstu. |
| --- | --- |

6.

Birojam ir divpusīgs statuss: tam ir autonomija izmeklēšanas jautājumos, bet par pārējo pienākumu izpildi tas atskaitās Komisijai. Šī divpusīgā struktūra nav nelabvēlīgi ietekmējusi izmeklēšanas funkcijas neatkarību, gluži otrādi – tā sniedz vairākas priekšrocības. No juridiskā viedokļa raugoties, piemēram, esot Komisijas sastāvā, Birojs ir varējis izmantot pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas dalībvalstīs saskaņā ar virkni vispārēju un konkrētu nozaru regulu (9). Saistība ar Komisiju OLAF ir noderējusi arī ikdienā, izmantojot Komisijas dienestu administratīvo atbalstu.

| 7. | Šā ziņojuma I pielikumā ir dota Biroja struktūra 2004. gada maijā. Kopš 2001. gada Biroja štata vietu sarakstā ir apmēram 300 štata vietas, kas ir divreiz vairāk nekā savulaik UCLAF
   (10). Izmeklēšanu direkcijā (B direkcija) 2004. gadā bija 126 izmeklētāji (11) un 13 administratīvie darbinieki. Atlikušās 193 štata vietas bija sadalītas starp Biroja pārējām struktūrvienībām – “Politika, likumdošana un juridiskie jautājumi” (A direkcija) un “Izziņa, darbības stratēģija un informācijas pakalpojumi” (C direkcija). |
| --- | --- |

7.

Šā ziņojuma I pielikumā ir dota Biroja struktūra 2004. gada maijā. Kopš 2001. gada Biroja štata vietu sarakstā ir apmēram 300 štata vietas, kas ir divreiz vairāk nekā savulaik UCLAF
   (10). Izmeklēšanu direkcijā (B direkcija) 2004. gadā bija 126 izmeklētāji (11) un 13 administratīvie darbinieki. Atlikušās 193 štata vietas bija sadalītas starp Biroja pārējām struktūrvienībām – “Politika, likumdošana un juridiskie jautājumi” (A direkcija) un “Izziņa, darbības stratēģija un informācijas pakalpojumi” (C direkcija).

Palātas veiktā revīzija

| 8. | Revīzijas mērķis bija vērtēt OLAF izmeklēšanu pārvaldības kvalitāti. Tika vērtēts tas:






  a) | kā Birojs ir veicis savus izmeklēšanas pienākumus; |
| --- | --- | --- |

8.

Revīzijas mērķis bija vērtēt OLAF izmeklēšanu pārvaldības kvalitāti. Tika vērtēts tas:

a)

kā Birojs ir veicis savus izmeklēšanas pienākumus;

| b) | kādu ieguldījumu katra OLAF struktūrvienība ir devusi izmeklēšanas funkcijai. |
| --- | --- |

b)

kādu ieguldījumu katra OLAF struktūrvienība ir devusi izmeklēšanas funkcijai.

Biroja darba efektivitāti nevarēja novērtēt pilnīgi, jo dati par izmeklēšanu pēcpārbaudēm nebija pietiekami uzticami.

| 9. | Palātas ziņojums papildina Komisijas 2003. gada aprīļa vērtējumu, kurā galvenokārt tika aplūkots Biroja darbības tiesiskais regulējums (12), kā arī Komisijas 2004. gada oktobra vērtējumu, kurā lielāka uzmanība tika pievērsta Biroja darba rezultātiem (13). |
| --- | --- |

9.

Palātas ziņojums papildina Komisijas 2003. gada aprīļa vērtējumu, kurā galvenokārt tika aplūkots Biroja darbības tiesiskais regulējums (12), kā arī Komisijas 2004. gada oktobra vērtējumu, kurā lielāka uzmanība tika pievērsta Biroja darba rezultātiem (13).

| 10. | Revīzijā, kas tika veikta no 2004. gada aprīļa līdz oktobrim, izmeklēšanas tika skatītas, ņemot vērā Palātas agrākos apsvērumus (14). Revīzijas gaitā galvenā uzmanība tika pievērsta sistēmām, struktūrām un pasākumiem saistībā ar personālu. Tika arī pārskatīta to OLAF struktūrvienību darbība, kas tieši nenodarbojas ar izmeklēšanām. Lai gan tika analizēta Biroja pašreizējā organizācija, par paraugu izvēloties 117 darbības, kas noritēja vai tika slēgtas 2003. gada nogalē, kļuva skaidrs, ka Birojs vēl aizvien ir aizņemts, slēdzot daudzas UCLAF aizsāktas lietas, un ka laikā no 2002. līdz 2003. gadam īstenotā reorganizācija tikai sāk dot rezultātus. Revīzijas gaitā atklātie trūkumi ir apkopoti II pielikumā. |
| --- | --- |

10.

Revīzijā, kas tika veikta no 2004. gada aprīļa līdz oktobrim, izmeklēšanas tika skatītas, ņemot vērā Palātas agrākos apsvērumus (14). Revīzijas gaitā galvenā uzmanība tika pievērsta sistēmām, struktūrām un pasākumiem saistībā ar personālu. Tika arī pārskatīta to OLAF struktūrvienību darbība, kas tieši nenodarbojas ar izmeklēšanām. Lai gan tika analizēta Biroja pašreizējā organizācija, par paraugu izvēloties 117 darbības, kas noritēja vai tika slēgtas 2003. gada nogalē, kļuva skaidrs, ka Birojs vēl aizvien ir aizņemts, slēdzot daudzas UCLAF aizsāktas lietas, un ka laikā no 2002. līdz 2003. gadam īstenotā reorganizācija tikai sāk dot rezultātus. Revīzijas gaitā atklātie trūkumi ir apkopoti II pielikumā.

| 11. | Šis ziņojums tika sagatavots laikā, kad Komisija izstrādāja priekšlikumu grozīt Regulu par izmeklēšanu, ko veic OLAF
   (15). Palāta par Komisijas priekšlikumu ir sniegusi atzinumu, kurā tā ņēma vērā revīzijas secinājumus un ieteikumus. |
| --- | --- |

11.

Šis ziņojums tika sagatavots laikā, kad Komisija izstrādāja priekšlikumu grozīt Regulu par izmeklēšanu, ko veic OLAF
   (15). Palāta par Komisijas priekšlikumu ir sniegusi atzinumu, kurā tā ņēma vērā revīzijas secinājumus un ieteikumus.

OLAF

  IZMEKLĒŠANAS

Izmeklēšanas procedūras

| 12. | Regulā (EK) Nr. 1073/1999, kas cita starpā paredz arī sadarbības funkciju, izmeklēšanas ir iedalītas ārējās (3. pants) un iekšējās izmeklēšanās (4. pants). Savukārt Birojs izmeklējamās lietas iedala piecās kategorijās:






  a) | iekšējās izmeklēšanas (korupcijas izmeklēšanas iestādēs un ar tām saistītās struktūrās); |
| --- | --- | --- |

12.

Regulā (EK) Nr. 1073/1999, kas cita starpā paredz arī sadarbības funkciju, izmeklēšanas ir iedalītas ārējās (3. pants) un iekšējās izmeklēšanās (4. pants). Savukārt Birojs izmeklējamās lietas iedala piecās kategorijās:

a)

iekšējās izmeklēšanas (korupcijas izmeklēšanas iestādēs un ar tām saistītās struktūrās);

| b) | ārējās izmeklēšanas (tādu trešo personu tiešas izmeklēšanas, kuru darbība ir saistīta ar Kopienas budžeta darījumiem); |
| --- | --- |

b)

ārējās izmeklēšanas (tādu trešo personu tiešas izmeklēšanas, kuru darbība ir saistīta ar Kopienas budžeta darījumiem);

| c) | atbalsts tieslietu jomā (atbalsts valstu iestādēm kriminālprocesos); |
| --- | --- |

c)

atbalsts tieslietu jomā (atbalsts valstu iestādēm kriminālprocesos);

| d) | koordinācija (atbalsts dalībvalstīm izmeklēšanās, kurās iesaistītas vairākas valstis); |
| --- | --- |

d)

koordinācija (atbalsts dalībvalstīm izmeklēšanās, kurās iesaistītas vairākas valstis);

| e) | lietu uzraudzība (Birojs pārbauda, vai dalībvalstis svarīgu lietu izmeklēšanā pilda Līguma 280. pantā paredzētās saistības). |
| --- | --- |

e)

lietu uzraudzība (Birojs pārbauda, vai dalībvalstis svarīgu lietu izmeklēšanā pilda Līguma 280. pantā paredzētās saistības).

| 13. | Lietas aktīvā izmeklēšanas stadijā (475 lietas 2004. gada 30. septembrī) ietver izmeklēšanas kā tādas (252), kā arī koordinācijas un palīdzības darbības (223). Koordinācijas darbības jo īpaši ir izplatītas ieņēmumu jomā un saistībā ar izdevumiem, kuriem piemēro dalīto pārvaldību. Tādējādi no 23 izmeklēšanām, kuras tika pārbaudītas, veicot revīziju muitas un tirdzniecības nozarēs, četras vadīja Birojs. |
| --- | --- |

13.

Lietas aktīvā izmeklēšanas stadijā (475 lietas 2004. gada 30. septembrī) ietver izmeklēšanas kā tādas (252), kā arī koordinācijas un palīdzības darbības (223). Koordinācijas darbības jo īpaši ir izplatītas ieņēmumu jomā un saistībā ar izdevumiem, kuriem piemēro dalīto pārvaldību. Tādējādi no 23 izmeklēšanām, kuras tika pārbaudītas, veicot revīziju muitas un tirdzniecības nozarēs, četras vadīja Birojs.

| 14. | Izmeklēšanu apvienošana ar koordinācijas un palīdzības darbībām vienās un tajās pašās Izmeklēšanas direkcijas nodaļās apgrūtina resursu pārvaldību. Jāsaka, ka katrā no šīm darbības jomām Birojs pilda būtiski atšķirīgas funkcijas. Veicot izmeklēšanas, katra darbība jādokumentē, jāpamato un jāreģistrē tā, lai to vēlāk varētu izmantot tiesībsargājošās iestādes. Veicot koordinācijas un palīdzības darbības, OLAF jāspēj sniegt valstu iestādēm ātrs un efektīvs atbalsts, to neapgrūtinot ar stingrām procedūrām. Šādos gadījumos ne vienmēr ir lietderīgi izmantot izmeklēšanas procedūras. Tas aizņem resursus, ko varētu piešķirt izmeklēšanām, un rada risku, ka varētu notikt pārklāšanās ar daļu no pienākumiem, kurus pilda pēcpārbaužu nodaļas. |
| --- | --- |

14.

Izmeklēšanu apvienošana ar koordinācijas un palīdzības darbībām vienās un tajās pašās Izmeklēšanas direkcijas nodaļās apgrūtina resursu pārvaldību. Jāsaka, ka katrā no šīm darbības jomām Birojs pilda būtiski atšķirīgas funkcijas. Veicot izmeklēšanas, katra darbība jādokumentē, jāpamato un jāreģistrē tā, lai to vēlāk varētu izmantot tiesībsargājošās iestādes. Veicot koordinācijas un palīdzības darbības, OLAF jāspēj sniegt valstu iestādēm ātrs un efektīvs atbalsts, to neapgrūtinot ar stingrām procedūrām. Šādos gadījumos ne vienmēr ir lietderīgi izmantot izmeklēšanas procedūras. Tas aizņem resursus, ko varētu piešķirt izmeklēšanām, un rada risku, ka varētu notikt pārklāšanās ar daļu no pienākumiem, kurus pilda pēcpārbaužu nodaļas.

| 15. | Birojs ir pilnvarots veikt vienīgi administratīvas izmeklēšanas. Tātad tas nevar veikt tādus uzdevumus, ko veikt ir pilnvarota policija. Piemēram, Birojs drīkst kopēt uzņēmumu telpās uzietus dokumentus, bet nedrīkst pārmeklēt uzņēmumu īpašnieku vai darbinieku mājokļus pat tad, ja tur varētu atrast svarīgus pierādījumus. Tāpat arī Birojs nedrīkst lūgt piekļuvi banku kontiem, kuru īpašnieki ir komersanti vai privātpersonas, pat tad, ja attiecīgās privātpersonas strādā Kopienas iestādēs. Tādējādi izmeklēšanas darbības, kuras Birojs var veikt, ir konkrēti ierobežotas, un tas ietekmē Biroja izdarīto secinājumu tvērumu. Turklāt izmeklēšanas stadijas praktiskā efektivitāte var mazināties, ja dalībvalstis neatsaucas Biroja aicinājumam sadarboties. |
| --- | --- |

15.

Birojs ir pilnvarots veikt vienīgi administratīvas izmeklēšanas. Tātad tas nevar veikt tādus uzdevumus, ko veikt ir pilnvarota policija. Piemēram, Birojs drīkst kopēt uzņēmumu telpās uzietus dokumentus, bet nedrīkst pārmeklēt uzņēmumu īpašnieku vai darbinieku mājokļus pat tad, ja tur varētu atrast svarīgus pierādījumus. Tāpat arī Birojs nedrīkst lūgt piekļuvi banku kontiem, kuru īpašnieki ir komersanti vai privātpersonas, pat tad, ja attiecīgās privātpersonas strādā Kopienas iestādēs. Tādējādi izmeklēšanas darbības, kuras Birojs var veikt, ir konkrēti ierobežotas, un tas ietekmē Biroja izdarīto secinājumu tvērumu. Turklāt izmeklēšanas stadijas praktiskā efektivitāte var mazināties, ja dalībvalstis neatsaucas Biroja aicinājumam sadarboties.

| 16. | Birojs parasti sāk izmeklēšanu tad, ja saņem informāciju no trešām personām. Informācija no trešām personām var būt apsūdzības, ko iesniedz Komisijas dienesti, pārējās ES iestādes, dalībvalstu iestādes, privātpersonas vai komersanti. Tiklīdz tiek saņemta šāda veida informācija, Biroja uzskaitē (16) tiek atvērta jauna lieta. Pēc tam izmeklēšanas darbs tiek iedalīts trīs stadijās:






  a) | novērtēšanas stadija, kuras noslēgumā Izmeklēšanu direkcija sagatavo atskaiti (17), kurā tad, ja saņemtā apsūdzība ir pietiekami pamatota (18), tiek ierosināts sākt izmeklēšanu. Novērtējuma atskaiti atzinuma saņemšanai iesniedz Valdei, kurā ir pārstāvji no tām Biroja nodaļām, kuras ir saistītas ar izmeklēšanām. Pēc tam Biroja direktors lemj, vai sākt izmeklēšanu. Novērtēšanas stadijā 2004. gada 30. septembrī bija 194 lietas (sk. 1. tabulu); |
| --- | --- | --- |

16.

Birojs parasti sāk izmeklēšanu tad, ja saņem informāciju no trešām personām. Informācija no trešām personām var būt apsūdzības, ko iesniedz Komisijas dienesti, pārējās ES iestādes, dalībvalstu iestādes, privātpersonas vai komersanti. Tiklīdz tiek saņemta šāda veida informācija, Biroja uzskaitē (16) tiek atvērta jauna lieta. Pēc tam izmeklēšanas darbs tiek iedalīts trīs stadijās:

a)

novērtēšanas stadija, kuras noslēgumā Izmeklēšanu direkcija sagatavo atskaiti (17), kurā tad, ja saņemtā apsūdzība ir pietiekami pamatota (18), tiek ierosināts sākt izmeklēšanu. Novērtējuma atskaiti atzinuma saņemšanai iesniedz Valdei, kurā ir pārstāvji no tām Biroja nodaļām, kuras ir saistītas ar izmeklēšanām. Pēc tam Biroja direktors lemj, vai sākt izmeklēšanu. Novērtēšanas stadijā 2004. gada 30. septembrī bija 194 lietas (sk. 1. tabulu);

| b) | izmeklēšanas stadija, kuras laikā tiek sagatavota lieta. OLAF rokasgrāmatā aprakstītās procedūras uzdod vākt pierādījumus, kuri gan apstiprina, gan noliedz apsūdzību. Sava darba noslēgumā izmeklētāji sagatavo ziņojuma projektu, ko viņi iesniedz Valdei, kas lemj, vai lieta nododama tiesām vai iestādēm, kuras atbild par disciplināru pārkāpumu izskatīšanu, vai jāorganizē pēcpārbaude piedziņas uzraudzībai vai lieta noglabājama arhīvā. Direktors pieņem lēmumu, pamatojoties uz Valdes atzinumu. Aktīvā izmeklēšanā 2004. gada 30. septembrī bija 475 lietas; |
| --- | --- |

b)

izmeklēšanas stadija, kuras laikā tiek sagatavota lieta. OLAF rokasgrāmatā aprakstītās procedūras uzdod vākt pierādījumus, kuri gan apstiprina, gan noliedz apsūdzību. Sava darba noslēgumā izmeklētāji sagatavo ziņojuma projektu, ko viņi iesniedz Valdei, kas lemj, vai lieta nododama tiesām vai iestādēm, kuras atbild par disciplināru pārkāpumu izskatīšanu, vai jāorganizē pēcpārbaude piedziņas uzraudzībai vai lieta noglabājama arhīvā. Direktors pieņem lēmumu, pamatojoties uz Valdes atzinumu. Aktīvā izmeklēšanā 2004. gada 30. septembrī bija 475 lietas;

| c) | trešajā stadijā, par ko vairs neatbild Izmeklēšanu direkcija, notiek pēcpārbaudes, uzraugot lietas, kuras nodotas tiesībsargājošām iestādēm vai kurās piedzenami līdzekļi. Daudzas lietas slēdz bez pēcpārbaudēm. Pēcpārbaudes stadijā 2004. gada 30. septembrī bija 649 lietas. |
| --- | --- |

c)

trešajā stadijā, par ko vairs neatbild Izmeklēšanu direkcija, notiek pēcpārbaudes, uzraugot lietas, kuras nodotas tiesībsargājošām iestādēm vai kurās piedzenami līdzekļi. Daudzas lietas slēdz bez pēcpārbaudēm. Pēcpārbaudes stadijā 2004. gada 30. septembrī bija 649 lietas.

1. tabula

Lietu skaits katrā stadijā 2004. gada septembra beigās

| Darbības stadijas
  Darbības joma | Novērtēšanas stadija | Izmeklēšanas stadija | Pēcpārbaudes stadija |
| --- | --- | --- | --- |
| Korupcijas apkarošana | 28 | 57 | 48 |
| Tiešie izdevumi | 33 | 42 | 78 |
| Ārējais atbalsts | 53 | 81 | 84 |
| Lauksaimniecība | 21 | 86 | 59 |
| Struktūrfondi | 41 | 48 | 202 |
| Muita | 18 | 161 | 178 |
| Kopā | 194 | 475 | 649 |
| Avots:
  OLAF Case Management System, dati 30.9.2004. |

Darbības stadijas

Darbības joma

Novērtēšanas stadija

Izmeklēšanas stadija

Pēcpārbaudes stadija

Korupcijas apkarošana

28

57

48

Tiešie izdevumi

33

42

78

Ārējais atbalsts

53

81

84

Lauksaimniecība

21

86

59

Struktūrfondi

41

48

202

Muita

18

161

178

Kopā

194

475

649

Avots:
  OLAF Case Management System, dati 30.9.2004.

| 17. | Lietu uzskaites sistēmas (CMS) ieviešana 2002. gadā uzlaboja lietu reģistrēšanas stāvokli (19). Lai gan šī sistēma 2003. gadā tika uzlabota, tomēr vēl aizvien tajā iekļautā informācija izmantojama piesardzīgi, jo revīzijas gaitā atklājās, ka lietas bieži tiek apstrādātas un atjauninātas ar kavēšanos un ka sistēmā iekļautie finanšu dati nav konsekventi un ne vienmēr ir pārbaudīti. Tika pamanītas lietas, kuras bija klasificētas kā aktīvā izmeklēšanā esošas, lai gan, tā kā šajās lietās vairs netika veiktas nekādas izmeklēšanas darbības, tās būtu bijis jāslēdz vai nu ar pēcpārbaudi vai bez tās. Tika pamanītas arī tādas lietas, kas bija slēgtas, neaprēķinot iesaistītās summas. Vēl citās lietās izmeklētāji bija atlikuši slēgšanu, jo paši vēlējās veikt pēcpārbaudi, lai gan principā tas neietilpst viņu pienākumos. |
| --- | --- |

17.

Lietu uzskaites sistēmas (CMS) ieviešana 2002. gadā uzlaboja lietu reģistrēšanas stāvokli (19). Lai gan šī sistēma 2003. gadā tika uzlabota, tomēr vēl aizvien tajā iekļautā informācija izmantojama piesardzīgi, jo revīzijas gaitā atklājās, ka lietas bieži tiek apstrādātas un atjauninātas ar kavēšanos un ka sistēmā iekļautie finanšu dati nav konsekventi un ne vienmēr ir pārbaudīti. Tika pamanītas lietas, kuras bija klasificētas kā aktīvā izmeklēšanā esošas, lai gan, tā kā šajās lietās vairs netika veiktas nekādas izmeklēšanas darbības, tās būtu bijis jāslēdz vai nu ar pēcpārbaudi vai bez tās. Tika pamanītas arī tādas lietas, kas bija slēgtas, neaprēķinot iesaistītās summas. Vēl citās lietās izmeklētāji bija atlikuši slēgšanu, jo paši vēlējās veikt pēcpārbaudi, lai gan principā tas neietilpst viņu pienākumos.

OLAF
  izmeklēšanas funkcijas prioritāšu noteikšana

| 18. | Saskaņā ar OLAF pieņemto politiku Birojs priekšroku dod iekšējām izmeklēšanām un izmeklēšanām attiecībā uz tiešajiem izdevumiem, jo īpaši ņemot vērā jaunu valstu pievienošanos ES. |
| --- | --- |

18.

Saskaņā ar OLAF pieņemto politiku Birojs priekšroku dod iekšējām izmeklēšanām un izmeklēšanām attiecībā uz tiešajiem izdevumiem, jo īpaši ņemot vērā jaunu valstu pievienošanos ES.

| 19. | Faktiski OLAF ir pietiekami daudz resursu, lai tas varētu risināt visas pamatotas apsūdzības, tā ka nav jāatlasa tikai noteiktas prioritāras izmeklēšanas. Apsūdzību skaits dažādās jomās parādīts 2. tabulā.
  2. tabula
  Apsūdzības, ko Birojs saņēmis no 2003. gada augusta līdz 2004. gada septembrim







  Darbības joma | Apsūdzību vidējais skaits mēnesī | Apsūdzību īpatsvars mēnesī |
| --- | --- | --- | --- |
| Korupcijas apkarošana | 5 | 9 % |
| Tiešie izdevumi | 8 | 15 % |
| Ārējais atbalsts | 12 | 23 % |
| Lauksaimniecība | 12 | 23 % |
| Struktūrfondi | 7 | 13 % |
| Muita | 9 | 17 % |
| Kopā | 53 | 100 % |
| Avots:
  OLAF Case Management System, dati 30.9.2004. |

19.

Faktiski OLAF ir pietiekami daudz resursu, lai tas varētu risināt visas pamatotas apsūdzības, tā ka nav jāatlasa tikai noteiktas prioritāras izmeklēšanas. Apsūdzību skaits dažādās jomās parādīts 2. tabulā.

2. tabula

Apsūdzības, ko Birojs saņēmis no 2003. gada augusta līdz 2004. gada septembrim

Darbības joma

Apsūdzību vidējais skaits mēnesī

Apsūdzību īpatsvars mēnesī

Korupcijas apkarošana

5

9 %

Tiešie izdevumi

8

15 %

Ārējais atbalsts

12

23 %

Lauksaimniecība

12

23 %

Struktūrfondi

7

13 %

Muita

9

17 %

Kopā

53

100 %

Avots:
  OLAF Case Management System, dati 30.9.2004.

Novērtēšanas stadija

| 20. | Vispārīgi runājot, Birojs ir ievērojami samazinājis novērtēšanai veltīto laiku, visiem gadījumiem ieviešot vienādu divu nedēļu termiņu, skaitot no novērtētāja iecelšanas. Lai gan laikā no 2002. gada oktobra līdz 2004. gada septembrim ievērojami (no 62 līdz 35 %) kritās tādu novērtēšanā esošu lietu īpatsvars, kuru novērtēšana ilgst jau četrus mēnešus, tomēr vēl aizvien ir 68 šādas lietas. Ja novērtējuma atskaitei vajadzīgi dokumenti, kas iegūstami ārpus Kopienas iestādēm, tad standarta divu nedēļu termiņš nepārprotami ir par īsu (20). Vairumā pārbaudīto novērtēšanas gadījumu lēmums sākt izmeklēšanu šķita pamatots, ņemot vērā Biroja pieņemtos kritērijus. Tomēr revīzijas gaitā atklājās daži aspekti, ko varētu uzlabot (sk. II pielikumu). Piemēram:






  a) | vienā trešdaļā novērtēto lietu izmeklēšanai tika izvirzīti neskaidri mērķi; |
| --- | --- | --- |

20.

Vispārīgi runājot, Birojs ir ievērojami samazinājis novērtēšanai veltīto laiku, visiem gadījumiem ieviešot vienādu divu nedēļu termiņu, skaitot no novērtētāja iecelšanas. Lai gan laikā no 2002. gada oktobra līdz 2004. gada septembrim ievērojami (no 62 līdz 35 %) kritās tādu novērtēšanā esošu lietu īpatsvars, kuru novērtēšana ilgst jau četrus mēnešus, tomēr vēl aizvien ir 68 šādas lietas. Ja novērtējuma atskaitei vajadzīgi dokumenti, kas iegūstami ārpus Kopienas iestādēm, tad standarta divu nedēļu termiņš nepārprotami ir par īsu (20). Vairumā pārbaudīto novērtēšanas gadījumu lēmums sākt izmeklēšanu šķita pamatots, ņemot vērā Biroja pieņemtos kritērijus. Tomēr revīzijas gaitā atklājās daži aspekti, ko varētu uzlabot (sk. II pielikumu). Piemēram:

a)

vienā trešdaļā novērtēto lietu izmeklēšanai tika izvirzīti neskaidri mērķi;

| b) | vienā trešdaļā novērtēto lietu atklājās trūkumi pārraudzībā no vadības puses; |
| --- | --- |

b)

vienā trešdaļā novērtēto lietu atklājās trūkumi pārraudzībā no vadības puses;

| c) | pusē novērtēto lietu bija neizskaidrojami kavējumi. |
| --- | --- |

c)

pusē novērtēto lietu bija neizskaidrojami kavējumi.

| 21. | Lai gan paredzēts, ka Birojs galvenokārt strādā ar finansiālo krāpšanu, praksē priekšroka bieži tiek dota kriminālajam aspektam. Iespējamai finansiālai ietekmei, kas ļautu izmeklēšanai noteikt vēlamo virzienu, piemēram, nelikumīgi saņemtām summām, tika piešķirta vien sekundāra nozīme. |
| --- | --- |

21.

Lai gan paredzēts, ka Birojs galvenokārt strādā ar finansiālo krāpšanu, praksē priekšroka bieži tiek dota kriminālajam aspektam. Iespējamai finansiālai ietekmei, kas ļautu izmeklēšanai noteikt vēlamo virzienu, piemēram, nelikumīgi saņemtām summām, tika piešķirta vien sekundāra nozīme.

| 22. | Lai arī ir tiesa, ka OLAF izmeklēšanu specifika neļauj paredzēt visus aspektus katrā stadijā, taču būtu lietderīgi mēģināt ieskicēt izmeklēšanu organizēšanu un plānošanu, lai novērstu resursu izniekošanas risku. Šajā sakarā jāsaka, ka novērtējuma atskaites bieži ietvēra tikai rudimentārus plānus, kas netika izvērsti izmeklēšanas stadijā. Tāpat kļuva skaidrs, ka dažiem novērtējumiem būtu labāki rezultāti, ja jau sākumā būtu notikusi apspriešanās ar pēcpārbaudes nodaļām un Tiesnešu nodaļu, pārrunājot mērķus, iespējas un izmeklēšanai vajadzīgos resursus. Dažos gadījumos apspriešanās ar C direkciju (analīze un izziņa) arī būtu ļāvusi novērtētājiem labāk izmantot pieejamos informācijas līdzekļus (sk. II pielikumu). |
| --- | --- |

22.

Lai arī ir tiesa, ka OLAF izmeklēšanu specifika neļauj paredzēt visus aspektus katrā stadijā, taču būtu lietderīgi mēģināt ieskicēt izmeklēšanu organizēšanu un plānošanu, lai novērstu resursu izniekošanas risku. Šajā sakarā jāsaka, ka novērtējuma atskaites bieži ietvēra tikai rudimentārus plānus, kas netika izvērsti izmeklēšanas stadijā. Tāpat kļuva skaidrs, ka dažiem novērtējumiem būtu labāki rezultāti, ja jau sākumā būtu notikusi apspriešanās ar pēcpārbaudes nodaļām un Tiesnešu nodaļu, pārrunājot mērķus, iespējas un izmeklēšanai vajadzīgos resursus. Dažos gadījumos apspriešanās ar C direkciju (analīze un izziņa) arī būtu ļāvusi novērtētājiem labāk izmantot pieejamos informācijas līdzekļus (sk. II pielikumu).

Izmeklēšanas stadija

| 23. | Aptuveni 51 % izmeklēšanu 2002. gada oktobrī bija ilgušas vairāk par gadu. Līdz 2004. gada septembrim šis rādītājs bija pieaudzis līdz 62 %, lai gan izmeklēšanu vidējais ilgums samazinājās, jo tika slēgtas no UCLAF pārmantotās lietas. Tāpat kā tas bija novērtēšanas stadijā, laiks, kas dalībvalstīm bija vajadzīgs, lai atbildētu uz Biroja lūgumiem pēc dokumentiem, bieži radīja kavējumus (21) (sk. II pielikumu). Vēl kavējumus radīja arī tas fakts, ka – tāpat kā citos Komisijas dienestos – OLAF saziņas metodes bieži ir birokrātiskas, kā iznākumā darbībās iestājas ilgstoši pārtraukumi, ko varētu novērst, attiecīgās iestādes apmeklējot. Revīzijā bija manāms, ka dažus kavējumus radījusi izmeklētāju nepietiekama centība, lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 6. panta 5. punktā ir noteikts, ka Birojs izmeklēšanas veic “nepārtraukti”. |
| --- | --- |

23.

Aptuveni 51 % izmeklēšanu 2002. gada oktobrī bija ilgušas vairāk par gadu. Līdz 2004. gada septembrim šis rādītājs bija pieaudzis līdz 62 %, lai gan izmeklēšanu vidējais ilgums samazinājās, jo tika slēgtas no UCLAF pārmantotās lietas. Tāpat kā tas bija novērtēšanas stadijā, laiks, kas dalībvalstīm bija vajadzīgs, lai atbildētu uz Biroja lūgumiem pēc dokumentiem, bieži radīja kavējumus (21) (sk. II pielikumu). Vēl kavējumus radīja arī tas fakts, ka – tāpat kā citos Komisijas dienestos – OLAF saziņas metodes bieži ir birokrātiskas, kā iznākumā darbībās iestājas ilgstoši pārtraukumi, ko varētu novērst, attiecīgās iestādes apmeklējot. Revīzijā bija manāms, ka dažus kavējumus radījusi izmeklētāju nepietiekama centība, lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 6. panta 5. punktā ir noteikts, ka Birojs izmeklēšanas veic “nepārtraukti”.

| 24. | Biroja vadība maz kontrolēja izmeklēšanu ilgumu. Varētu likties, ka izmeklēšanas materiālos kavējumiem vajadzētu būt izskaidrotiem un pamatotiem, bet tas tā nebija. Lai gan mazliet informācijas sniedz ziņojumi, kas Birojam ir jāiesniedz Pārraudzības komitejai attiecībā uz izmeklēšanām, kuras ilgst vairāk par deviņiem mēnešiem, pēc minētā laika vairs nav nekāda pienākuma skaidrot jebkāda ilguma kavējumus vai pat regulāri atskaitīties Valdei. Daudzos gadījumos kavējumiem nav izskaidrojuma. |
| --- | --- |

24.

Biroja vadība maz kontrolēja izmeklēšanu ilgumu. Varētu likties, ka izmeklēšanas materiālos kavējumiem vajadzētu būt izskaidrotiem un pamatotiem, bet tas tā nebija. Lai gan mazliet informācijas sniedz ziņojumi, kas Birojam ir jāiesniedz Pārraudzības komitejai attiecībā uz izmeklēšanām, kuras ilgst vairāk par deviņiem mēnešiem, pēc minētā laika vairs nav nekāda pienākuma skaidrot jebkāda ilguma kavējumus vai pat regulāri atskaitīties Valdei. Daudzos gadījumos kavējumiem nav izskaidrojuma.

| 25. | Novērtējuma atskaitēs izmeklēšanas tiek klasificētas prioritārā kārtībā. Nav skaidrs, vai šī klasifikācija ietekmē turpmāko darbu. Faktiski nav kritēriju, pēc kuriem kādai izmeklēšanai piešķirami resursi vai nosakāmi darba pabeigšanas termiņi, pamatojoties uz prioritātes līmeni. |
| --- | --- |

25.

Novērtējuma atskaitēs izmeklēšanas tiek klasificētas prioritārā kārtībā. Nav skaidrs, vai šī klasifikācija ietekmē turpmāko darbu. Faktiski nav kritēriju, pēc kuriem kādai izmeklēšanai piešķirami resursi vai nosakāmi darba pabeigšanas termiņi, pamatojoties uz prioritātes līmeni.

| 26. | Izmeklētāju darba laika uzskaite būtu svarīgs vadības instruments izmeklēšanu gaitas uzraudzībai. Neskatoties uz Palātas agrākiem ieteikumiem (22), Birojs šādu sistēmu vēl nav ieviesis. Turklāt nepastāv nekāds vispārējs princips, pēc kura analizēt darba slodzi izmeklētājiem B direkcijā. |
| --- | --- |

26.

Izmeklētāju darba laika uzskaite būtu svarīgs vadības instruments izmeklēšanu gaitas uzraudzībai. Neskatoties uz Palātas agrākiem ieteikumiem (22), Birojs šādu sistēmu vēl nav ieviesis. Turklāt nepastāv nekāds vispārējs princips, pēc kura analizēt darba slodzi izmeklētājiem B direkcijā.

| 27. | Biroja izmeklēšanas mazāk efektīvas padarījis tas, ka nav ieviesta sistēma izmeklēšanas procedūru kodificēšanai, lai arī šāda sistēma būtu svarīga gan izmeklētājiem, gan izmeklētajiem (23), jo īpaši iekšējās izmeklēšanās. Kodifikācijas trūkums rada divus riskus: pirmkārt, izmeklēšanas gaitā var rasties procedūras konflikti ar izmeklēšanas subjektiem un, otrkārt, pēc izmeklēšanas ierosinātā tiesvedība var neizdoties, pamatojoties uz to formalitāšu neievērošanu, kas garantē caurredzamības principa un sacīkstes principa piemērošanu (24). |
| --- | --- |

27.

Biroja izmeklēšanas mazāk efektīvas padarījis tas, ka nav ieviesta sistēma izmeklēšanas procedūru kodificēšanai, lai arī šāda sistēma būtu svarīga gan izmeklētājiem, gan izmeklētajiem (23), jo īpaši iekšējās izmeklēšanās. Kodifikācijas trūkums rada divus riskus: pirmkārt, izmeklēšanas gaitā var rasties procedūras konflikti ar izmeklēšanas subjektiem un, otrkārt, pēc izmeklēšanas ierosinātā tiesvedība var neizdoties, pamatojoties uz to formalitāšu neievērošanu, kas garantē caurredzamības principa un sacīkstes principa piemērošanu (24).

| 28. | Vispārīgāk runājot, līdzīgi kā novērtēšanas stadijas revīzija arī pārbaudītie izmeklēšanu paraugi liecināja, ka OLAF reālās izmeklēšanas darbības bieži bijušas diezgan ierobežotas. Ja Birojs kādreiz ir izmantojis savas pilnvaras veikt izmeklēšanas uz vietas, nopratināt lieciniekus un iztaujāt aizdomās turamos, tad tas drīzāk ir bijis izņēmums, nevis ierasta rīcība. Visbiežāk šīs speciālās izmeklēšanas darbības veiktas muitas jomā. Tajā pašā laikā jāatzīmē, ka Birojs bieži lūdz informāciju no izmeklēšanas iestādēm dažās dalībvalstīs, jo īpaši Itālijā. Piemēram, izmeklējot izdevumu dalītu pārvaldību, Birojs parasti lūdz iesniegt vajadzīgos dokumentus izskatīšanai un analīzei pirms vajadzības gadījumā veikt apmeklējumu uz vietas (25). Pat veicot izmeklēšanas attiecībā uz tieši pārvaldītiem izdevumiem (joma, kurā Birojam ir vadošā loma), Birojs bieži vien aprobežojas ar to, ka pārbauda dokumentus, ko izsniedz attiecīgās pārvaldības struktūrvienības Komisijā, un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavo neatkarīgie revidenti, kurus ieceļ saskaņā ar finansēšanas līgumiem. Tādos gadījumos Birojs apkopo un komentē pierādījumus, kas iesniedzami tiesībsargājošām iestādēm dalībvalstīs, bet tas nesniedz papildu pierādījumus kā vien tos, kas jau bija pieejami pārvaldības struktūrvienībām. Lietu materiālus parasti sagatavo ar Tiesnešu nodaļas palīdzību. |
| --- | --- |

28.

Vispārīgāk runājot, līdzīgi kā novērtēšanas stadijas revīzija arī pārbaudītie izmeklēšanu paraugi liecināja, ka OLAF reālās izmeklēšanas darbības bieži bijušas diezgan ierobežotas. Ja Birojs kādreiz ir izmantojis savas pilnvaras veikt izmeklēšanas uz vietas, nopratināt lieciniekus un iztaujāt aizdomās turamos, tad tas drīzāk ir bijis izņēmums, nevis ierasta rīcība. Visbiežāk šīs speciālās izmeklēšanas darbības veiktas muitas jomā. Tajā pašā laikā jāatzīmē, ka Birojs bieži lūdz informāciju no izmeklēšanas iestādēm dažās dalībvalstīs, jo īpaši Itālijā. Piemēram, izmeklējot izdevumu dalītu pārvaldību, Birojs parasti lūdz iesniegt vajadzīgos dokumentus izskatīšanai un analīzei pirms vajadzības gadījumā veikt apmeklējumu uz vietas (25). Pat veicot izmeklēšanas attiecībā uz tieši pārvaldītiem izdevumiem (joma, kurā Birojam ir vadošā loma), Birojs bieži vien aprobežojas ar to, ka pārbauda dokumentus, ko izsniedz attiecīgās pārvaldības struktūrvienības Komisijā, un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavo neatkarīgie revidenti, kurus ieceļ saskaņā ar finansēšanas līgumiem. Tādos gadījumos Birojs apkopo un komentē pierādījumus, kas iesniedzami tiesībsargājošām iestādēm dalībvalstīs, bet tas nesniedz papildu pierādījumus kā vien tos, kas jau bija pieejami pārvaldības struktūrvienībām. Lietu materiālus parasti sagatavo ar Tiesnešu nodaļas palīdzību.

| 29. | Lai gan Birojam jāspēj sagatavot galīgos izmeklēšanas ziņojumus izmantošanai tiesvedībā, saistībā ar dalīti pārvaldītām darbībām ziņojumi tiek adresēti pārvaldības iestādēm dalībvalstīs (muitas dienestiem, maksājumu aģentūrām u. c.). Šā iemesla dēļ ziņojumos jābūt skaidriem argumentiem, un tajos jāiekļauj attiecīgi, precīzi un līdzsvaroti secinājumi. Daudzās lietās, kuras tika pārbaudītas kā daļa no parauga, galīgo ziņojumu kvalitāte noteikti nebija pietiekami laba. Visbiežākais trūkums bija tas, ka netika aprēķināta krāpšanas finansiālā ietekme, lai arī izmeklēšanas parasti attiecās uz nelikumīgu līdzekļu piesavināšanos. |
| --- | --- |

29.

Lai gan Birojam jāspēj sagatavot galīgos izmeklēšanas ziņojumus izmantošanai tiesvedībā, saistībā ar dalīti pārvaldītām darbībām ziņojumi tiek adresēti pārvaldības iestādēm dalībvalstīs (muitas dienestiem, maksājumu aģentūrām u. c.). Šā iemesla dēļ ziņojumos jābūt skaidriem argumentiem, un tajos jāiekļauj attiecīgi, precīzi un līdzsvaroti secinājumi. Daudzās lietās, kuras tika pārbaudītas kā daļa no parauga, galīgo ziņojumu kvalitāte noteikti nebija pietiekami laba. Visbiežākais trūkums bija tas, ka netika aprēķināta krāpšanas finansiālā ietekme, lai arī izmeklēšanas parasti attiecās uz nelikumīgu līdzekļu piesavināšanos.

Pēcpārbaudes stadija

| 30. | OLAF izšķir piecu veidu pēcpārbaudes:






  a) | finanšu pēcpārbaudes mērķis ir nodrošināt no Kopienas budžeta nelikumīgi piesavinātu līdzekļu piedziņu; |
| --- | --- | --- |

30.

OLAF izšķir piecu veidu pēcpārbaudes:

a)

finanšu pēcpārbaudes mērķis ir nodrošināt no Kopienas budžeta nelikumīgi piesavinātu līdzekļu piedziņu;

| b) | administratīvās pēcpārbaudes mērķis ir uzlabot budžeta ieņēmumu un izdevumu pārvaldības procedūras; |
| --- | --- |

b)

administratīvās pēcpārbaudes mērķis ir uzlabot budžeta ieņēmumu un izdevumu pārvaldības procedūras;

| c) | tiesvedības pēcpārbaudes mērķis ir gūt informāciju par kriminālprocesa norisi un – attiecīgos gadījumos – par to, vai iesaistītā iestāde iesniedz prasību atlīdzināt zaudējumus; |
| --- | --- |

c)

tiesvedības pēcpārbaudes mērķis ir gūt informāciju par kriminālprocesa norisi un – attiecīgos gadījumos – par to, vai iesaistītā iestāde iesniedz prasību atlīdzināt zaudējumus;

| d) | disciplinārās pēcpārbaudes mērķis ir pārbaudīt, kā iestādes plāno rīkoties, reaģējot uz Biroja ieteikumiem (26); |
| --- | --- |

d)

disciplinārās pēcpārbaudes mērķis ir pārbaudīt, kā iestādes plāno rīkoties, reaģējot uz Biroja ieteikumiem (26);

| e) | likumdošanas pēcpārbaudes mērķis ir grozīt Kopienas tiesību aktus tā, lai mazinātu krāpšanas iespējas. |
| --- | --- |

e)

likumdošanas pēcpārbaudes mērķis ir grozīt Kopienas tiesību aktus tā, lai mazinātu krāpšanas iespējas.

| 31. | Ir grūti precīzi noteikt, cik daudz laika tiek veltīts pēcpārbaudēm. Tomēr pieejamie pierādījumi liecina, ka tā nav attiecīgo nodaļu galvenā darbība. Kopumā Biroja pēcpārbaudes ir devušas maz pievienotās vērtības, jo īpaši saistībā ar koordināciju un palīdzību (sk. II pielikumu). Biroja finanšu pēcpārbaudes pienākumi būtu jāierobežo ar piedzenamo summu aprēķināšanu. Tiklīdz summas ir aprēķinātas, tas būtu attiecīgā ģenerāldirektorāta kredītrīkotāja un dalībvalstu pienākums izdot piedziņas rīkojumus un nodrošināt maksājumu saņemšanu noteiktajā termiņā. Savukārt Budžeta ĢD pienākums ir nodrošināt to, ka piedziņas rīkojumi tūlīt pēc to izdošanas tiek reģistrēti un ka kredītrīkotāji ievēro piedziņas termiņus. Kredītrīkotāju nolaidības gadījumus Budžeta ĢD ziņo IDOC. Tādējādi OLAF darbinieku izmantošana pēc tam, kad ir aprēķinātas piedzenamās summas, ir kredītrīkotāju veiktā darba dubultošana. |
| --- | --- |

31.

Ir grūti precīzi noteikt, cik daudz laika tiek veltīts pēcpārbaudēm. Tomēr pieejamie pierādījumi liecina, ka tā nav attiecīgo nodaļu galvenā darbība. Kopumā Biroja pēcpārbaudes ir devušas maz pievienotās vērtības, jo īpaši saistībā ar koordināciju un palīdzību (sk. II pielikumu). Biroja finanšu pēcpārbaudes pienākumi būtu jāierobežo ar piedzenamo summu aprēķināšanu. Tiklīdz summas ir aprēķinātas, tas būtu attiecīgā ģenerāldirektorāta kredītrīkotāja un dalībvalstu pienākums izdot piedziņas rīkojumus un nodrošināt maksājumu saņemšanu noteiktajā termiņā. Savukārt Budžeta ĢD pienākums ir nodrošināt to, ka piedziņas rīkojumi tūlīt pēc to izdošanas tiek reģistrēti un ka kredītrīkotāji ievēro piedziņas termiņus. Kredītrīkotāju nolaidības gadījumus Budžeta ĢD ziņo IDOC. Tādējādi OLAF darbinieku izmantošana pēc tam, kad ir aprēķinātas piedzenamās summas, ir kredītrīkotāju veiktā darba dubultošana.

| 32. | Attiecībā uz savstarpējās palīdzības procedūru muitas un lauksaimniecības nozarēs, kas ir īpašs gadījums, pēcpārbaudes nav sistemātiskas (27). Birojs nav izstrādājis noteikumus, saskaņā ar kuriem nepārtraukti un konsekventi uzraudzīt procedūras, ar ko tiek lūgta savstarpējā palīdzība no dalībvalstīm, un šādu lūgumu rezultāti netiek skaidri uzskaitīti. |
| --- | --- |

32.

Attiecībā uz savstarpējās palīdzības procedūru muitas un lauksaimniecības nozarēs, kas ir īpašs gadījums, pēcpārbaudes nav sistemātiskas (27). Birojs nav izstrādājis noteikumus, saskaņā ar kuriem nepārtraukti un konsekventi uzraudzīt procedūras, ar ko tiek lūgta savstarpējā palīdzība no dalībvalstīm, un šādu lūgumu rezultāti netiek skaidri uzskaitīti.

Kvalitātes kontroles procedūras

| 33. | Iepriekšējos punktos aprakstītie trūkumi rada jautājumu, vai Biroja kvalitātes kontroles sistēmas ir efektīvas. |
| --- | --- |

33.

Iepriekšējos punktos aprakstītie trūkumi rada jautājumu, vai Biroja kvalitātes kontroles sistēmas ir efektīvas.

OLAF
  rokasgrāmata

| 34. | OLAF rokasgrāmatā ir aprakstīts katras Biroja struktūrvienības darbs un vairums administratīvo procedūru. Izmeklēšanas darbībām ir veltīta tikai maza nodaļa, kurā ir aprakstīta prakse, jo īpaši atsaucoties uz CMS stadijām. Neproporcionāli ir uzsvērti tikai darbību juridiskie aspekti, par maz aprakstot praktiskos aspektus attiecībā uz izmeklēšanu organizēšanu un veikšanu, kā arī uz pienākumiem, kas būtu jāpilda dažādajām iesaistītajām pusēm, jo īpaši dalībvalstu iestādēm un Biroja vadībai. Izvērstāk būtu jāskaidro pienākumi, kas pildāmi Valdei, kura ir svarīgs elements izmeklēšanu vadīšanā. |
| --- | --- |

34.

OLAF rokasgrāmatā ir aprakstīts katras Biroja struktūrvienības darbs un vairums administratīvo procedūru. Izmeklēšanas darbībām ir veltīta tikai maza nodaļa, kurā ir aprakstīta prakse, jo īpaši atsaucoties uz CMS stadijām. Neproporcionāli ir uzsvērti tikai darbību juridiskie aspekti, par maz aprakstot praktiskos aspektus attiecībā uz izmeklēšanu organizēšanu un veikšanu, kā arī uz pienākumiem, kas būtu jāpilda dažādajām iesaistītajām pusēm, jo īpaši dalībvalstu iestādēm un Biroja vadībai. Izvērstāk būtu jāskaidro pienākumi, kas pildāmi Valdei, kura ir svarīgs elements izmeklēšanu vadīšanā.

Izmeklēšanu pārraudzība

| 35. | OLAF mantoja UCLAF organizācijas kultūru, saskaņā ar kuru izmeklētāji vairumu izmeklēšanu veica vienatnē un faktiski netika pārraudzīti. No vienas puses, izmeklēšanas konfidencialitāte ļauj izvairīties no spiediena, kas varētu kavēt izmeklēšanas procesu, bet no otras puses, ir svarīgi, lai izmeklēšanas biroja vadība pārbaudītu ne tikai to, vai izmeklētāji nenovirzās no mērķiem, bet arī to, vai viņi pienākumus pilda pienācīgi centīgi. Tas ne vienmēr tā bija. Šāda veida pārraudzība no vadības puses ir svarīga, lai garantētu resursu pareizu izmantošanu. |
| --- | --- |

35.

OLAF mantoja UCLAF organizācijas kultūru, saskaņā ar kuru izmeklētāji vairumu izmeklēšanu veica vienatnē un faktiski netika pārraudzīti. No vienas puses, izmeklēšanas konfidencialitāte ļauj izvairīties no spiediena, kas varētu kavēt izmeklēšanas procesu, bet no otras puses, ir svarīgi, lai izmeklēšanas biroja vadība pārbaudītu ne tikai to, vai izmeklētāji nenovirzās no mērķiem, bet arī to, vai viņi pienākumus pilda pienācīgi centīgi. Tas ne vienmēr tā bija. Šāda veida pārraudzība no vadības puses ir svarīga, lai garantētu resursu pareizu izmantošanu.

| 36. | Lai arī CMS un reģistra ieviešana ir iedibinājusi vajadzīgo kārtību uzskaites veikšanā, kā arī izmeklēšanas materiālu izvietojumā un struktūrā, šai sistēmai vēl jākļūst par īstu vadības instrumentu, kas ļautu Izmeklēšanas direkcijas amatpersonām būt labāk informētām par viņu atbildībā veiktām darbībām, sagatavot vajadzīgos pasākumus un nodrošināt to izpildi noteiktos termiņos. Tādēļ būtu lietderīgi, ja ikmēneša atskaites, ko dažas nodaļas sagatavo eksperimentālā kārtā, lai uzraudzītu ne tikai izmeklētāju darba slodzi, bet arī pabeigtu izmeklēšanu reālo finansiālo ietekmi, izstrādātu visas Izmeklēšanas direkcijas nodaļas. |
| --- | --- |

36.

Lai arī CMS un reģistra ieviešana ir iedibinājusi vajadzīgo kārtību uzskaites veikšanā, kā arī izmeklēšanas materiālu izvietojumā un struktūrā, šai sistēmai vēl jākļūst par īstu vadības instrumentu, kas ļautu Izmeklēšanas direkcijas amatpersonām būt labāk informētām par viņu atbildībā veiktām darbībām, sagatavot vajadzīgos pasākumus un nodrošināt to izpildi noteiktos termiņos. Tādēļ būtu lietderīgi, ja ikmēneša atskaites, ko dažas nodaļas sagatavo eksperimentālā kārtā, lai uzraudzītu ne tikai izmeklētāju darba slodzi, bet arī pabeigtu izmeklēšanu reālo finansiālo ietekmi, izstrādātu visas Izmeklēšanas direkcijas nodaļas.

| 37. | Izmeklēšanu rezultātus vēl aizvien interpretē vāji. Pēcpārbaudes ierosināšana nebūt nenozīmē, ka sekos konkrēts rezultāts (piedziņa, kriminālsods vai disciplinārsods) (28). Citiem vārdiem sakot, pēcpārbaudes ierosināšana nav būtisks rezultātu rādītājs. Tas pats sakāms par lietu materiālu nosūtīšanu tiesībsargājošām iestādēm, jo valstu iestādes Biroja sniegtos pierādījumus var uzskatīt par nepietiekamiem, līdz pārkāpuma sastāvam var iestāties noilgums. Iekšējās izmeklēšanās, kad Birojam ir izdevies savākt pierādījumus par pārkāpumiem, ko izdarījuši Kopienas iestāžu darbinieki, bieži ir bijis grūti panākt šo lietu pieņemšanu to valstu tiesībsargājošās iestādēs, kurās ir izvietotas pārkāpumu skartās iestādes (29), vai nu tāpēc, ka šīm iestādēm trūkst skaidru procedūru šādu lietu nodošanai valsts tiesām, vai arī tāpēc, ka pretēji Biroja vēlmēm šīs iestādes minētās lietas neuzskata par prioritārām (30). Briselē un Luksemburgā, kur izvietots visvairāk iestāžu dienestu, Birojam kopīgi ar tiesībsargājošajām iestādēm būtu jāvienojas par praktiskiem pasākumiem, kas veicami, lai šīm iestādēm nodotas lietas netiktu nepamatoti noliktas malā. Arī disciplinārlietās sniegtus Biroja ieteikumus attiecīgās iestādes vai organizācijas ne vienmēr uzņemas risināt. |
| --- | --- |

37.

Izmeklēšanu rezultātus vēl aizvien interpretē vāji. Pēcpārbaudes ierosināšana nebūt nenozīmē, ka sekos konkrēts rezultāts (piedziņa, kriminālsods vai disciplinārsods) (28). Citiem vārdiem sakot, pēcpārbaudes ierosināšana nav būtisks rezultātu rādītājs. Tas pats sakāms par lietu materiālu nosūtīšanu tiesībsargājošām iestādēm, jo valstu iestādes Biroja sniegtos pierādījumus var uzskatīt par nepietiekamiem, līdz pārkāpuma sastāvam var iestāties noilgums. Iekšējās izmeklēšanās, kad Birojam ir izdevies savākt pierādījumus par pārkāpumiem, ko izdarījuši Kopienas iestāžu darbinieki, bieži ir bijis grūti panākt šo lietu pieņemšanu to valstu tiesībsargājošās iestādēs, kurās ir izvietotas pārkāpumu skartās iestādes (29), vai nu tāpēc, ka šīm iestādēm trūkst skaidru procedūru šādu lietu nodošanai valsts tiesām, vai arī tāpēc, ka pretēji Biroja vēlmēm šīs iestādes minētās lietas neuzskata par prioritārām (30). Briselē un Luksemburgā, kur izvietots visvairāk iestāžu dienestu, Birojam kopīgi ar tiesībsargājošajām iestādēm būtu jāvienojas par praktiskiem pasākumiem, kas veicami, lai šīm iestādēm nodotas lietas netiktu nepamatoti noliktas malā. Arī disciplinārlietās sniegtus Biroja ieteikumus attiecīgās iestādes vai organizācijas ne vienmēr uzņemas risināt.

Iekšējā revīzija

| 38. | Iekšējās revīzijas nodaļa, kurā ir divi patstāvīgi darbinieki, ir tieši pakļauta Biroja direktoram. Nodaļas galvenais uzdevums ir informēt direktoru par iekšējās kontroles procedūru efektivitāti. Kopš šīs struktūrvienības izveidošanas 2001. gadā, tās darbs galvenokārt ir bijis saistīts ar Biroja administratīvo vadību un darbībām, kuras nav izmeklēšanas darbības. Tāpat nodaļai ir prasīts veikt dažādus uzdevumus vadības atbalstam, kā arī palīdzēt uzdevumgrupai, kas tika izveidota 2003. gada jūlijā EK Statistikas biroja lietas materiālu apstrādei. |
| --- | --- |

38.

Iekšējās revīzijas nodaļa, kurā ir divi patstāvīgi darbinieki, ir tieši pakļauta Biroja direktoram. Nodaļas galvenais uzdevums ir informēt direktoru par iekšējās kontroles procedūru efektivitāti. Kopš šīs struktūrvienības izveidošanas 2001. gadā, tās darbs galvenokārt ir bijis saistīts ar Biroja administratīvo vadību un darbībām, kuras nav izmeklēšanas darbības. Tāpat nodaļai ir prasīts veikt dažādus uzdevumus vadības atbalstam, kā arī palīdzēt uzdevumgrupai, kas tika izveidota 2003. gada jūlijā EK Statistikas biroja lietas materiālu apstrādei.

| 39. | Iekšējās revīzijas nodaļa nav izstrādājusi nevienu ziņojumu par izmeklēšanu darbu, tostarp nav vērtēta ne CMS pareiza darbība, ne rezultātu rādītāju ticamība un būtiskums. 2004. gada beigās, neskatoties uz pašas izstrādāto riska analīzi, nodaļa nav devusi nozīmīgu ieguldījumu izmeklēšanu pārvaldības sistēmu uzlabošanā. |
| --- | --- |

39.

Iekšējās revīzijas nodaļa nav izstrādājusi nevienu ziņojumu par izmeklēšanu darbu, tostarp nav vērtēta ne CMS pareiza darbība, ne rezultātu rādītāju ticamība un būtiskums. 2004. gada beigās, neskatoties uz pašas izstrādāto riska analīzi, nodaļa nav devusi nozīmīgu ieguldījumu izmeklēšanu pārvaldības sistēmu uzlabošanā.

OLAF

  Valde

| 40. | Valdē darbojas vairums to nodaļu vadītāju, kas tieši vai netieši atbild par izmeklēšanām. Valde tika izveidota 2002. gadā. Tās priekšsēdētājs ir Izmeklēšanu direkcijas vadītājs. Valde sanāk vienreiz nedēļā, lai izskatītu katrā izmeklēšanas stadijā sagatavotās atskaites (novērtēšanas, lietas slēgšanas un pēcpārbaudes atskaites). Valde tika izveidota ar diviem galvenajiem mērķiem:






  a) | uzlabot atskaišu un ziņojumu kvalitāti, izmantojot dažādu dienestu pieredzi; |
| --- | --- | --- |

40.

Valdē darbojas vairums to nodaļu vadītāju, kas tieši vai netieši atbild par izmeklēšanām. Valde tika izveidota 2002. gadā. Tās priekšsēdētājs ir Izmeklēšanu direkcijas vadītājs. Valde sanāk vienreiz nedēļā, lai izskatītu katrā izmeklēšanas stadijā sagatavotās atskaites (novērtēšanas, lietas slēgšanas un pēcpārbaudes atskaites). Valde tika izveidota ar diviem galvenajiem mērķiem:

a)

uzlabot atskaišu un ziņojumu kvalitāti, izmantojot dažādu dienestu pieredzi;

| b) | nodrošināt konsekvenci tiem lēmumiem, ko Biroja direktoram ierosina dažādas izmeklēšanas grupas. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt konsekvenci tiem lēmumiem, ko Biroja direktoram ierosina dažādas izmeklēšanas grupas.

| 41. | Lai gan šī jaunā iezīme nenoliedzami ir solis uz priekšu lietu apstrādē, tomēr tās ietekme uz izmeklēšanu pārvaldības kontroli aizvien vēl ir ierobežota, jo īpaši ņemot vērā īso laiku, kas Valdes locekļiem ir atvēlēts visu materiālu izskatīšanai. Tādēļ, neskatoties uz Valdes līdzdalību, ir bijuši gadījumi, kad izmeklēšanas sāktas, pamatojoties uz neadekvātu novērtējumu, kavējumi uzraudzīti tikai līdz brīdim, kad par tiem informēta Pārraudzības komiteja, un izmeklēšanas nodotas pēcpārbaudes nodaļām pirms pabeigta pierādījumu vākšana. |
| --- | --- |

41.

Lai gan šī jaunā iezīme nenoliedzami ir solis uz priekšu lietu apstrādē, tomēr tās ietekme uz izmeklēšanu pārvaldības kontroli aizvien vēl ir ierobežota, jo īpaši ņemot vērā īso laiku, kas Valdes locekļiem ir atvēlēts visu materiālu izskatīšanai. Tādēļ, neskatoties uz Valdes līdzdalību, ir bijuši gadījumi, kad izmeklēšanas sāktas, pamatojoties uz neadekvātu novērtējumu, kavējumi uzraudzīti tikai līdz brīdim, kad par tiem informēta Pārraudzības komiteja, un izmeklēšanas nodotas pēcpārbaudes nodaļām pirms pabeigta pierādījumu vākšana.

Darba pārskati

| 42. | Par krāpšanas apkarošanas darbībām tiek gatavoti dažādi ziņojumi un pārskati, kas ir daļa no OLAF ārējās pārraudzības, tā kā tie ir adresēti Padomei un Eiropas Parlamentam. Birojs sagatavo gada darbības pārskatu, Komisija sagatavo gada pārskatu par to, kā tiek īstenota politika tās finansiālo interešu aizsardzībai, OLAF Pārraudzības komiteja sagatavo gada pārskatu un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 15. pantā ir prasīta Biroja darba novērtēšana trešajā gadā pēc tā izveidošanas. |
| --- | --- |

42.

Par krāpšanas apkarošanas darbībām tiek gatavoti dažādi ziņojumi un pārskati, kas ir daļa no OLAF ārējās pārraudzības, tā kā tie ir adresēti Padomei un Eiropas Parlamentam. Birojs sagatavo gada darbības pārskatu, Komisija sagatavo gada pārskatu par to, kā tiek īstenota politika tās finansiālo interešu aizsardzībai, OLAF Pārraudzības komiteja sagatavo gada pārskatu un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 15. pantā ir prasīta Biroja darba novērtēšana trešajā gadā pēc tā izveidošanas.

| 43. | Biroja gada pārskatu sagatavošana gadu gaitā ir uzlabojusies. Ziņojumi ir kļuvuši skaidrāki, jo tagad tos var pamatot ar CMS statistikas datiem, un mazāk tiek analizēti juridiskie jautājumi un izmeklēšanas politika, tā vietā vairāk uzmanības pievēršot lietu izpētei. Vēl jāvairo statistikas datu ticamība, uzskaitē darbības aprakstot sīkāk un materiālus atjauninot ātrāk. Pēdējie pārskati būtu bijuši labāki, ja darbība būtu analizēta nevis pēc tās apjoma, bet gūtajiem rezultātiem. Te var minēt, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. panta 3. punkta otro daļu Direktors “ziņo... par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem”. Informācija par piedzītām summām nav uzticama, jo dalībvalstu sniegtie dati nav konsekventi un pamatoti (31). Runājot par tiesiskajām sekām, nav atvēlēts pietiekami daudz laika Biroja darba efektivitātes novērtēšanai, turklāt disciplinārlietu skaits saistībā ar iekšējām izmeklēšanām aizvien vēl ir ļoti niecīgs. Lai par darbu atskaitītos caurredzami un pienācīgi, Birojam būtu jādefinē un regulāri jāatjaunina rādītāji, pēc kuriem vērtēt ne tikai darba apjomu, bet arī izmeklēšanu rezultātus (veiksme vai neizdošanās) (32) (sk. 39. punktu), tostarp tādu izmeklēšanu rezultātus, ko Birojs veic kopīgi ar saviem partneriem dalībvalstīs. Joprojām ir grūti noteikt izmeklēšanu reālos rezultātus. |
| --- | --- |

43.

Biroja gada pārskatu sagatavošana gadu gaitā ir uzlabojusies. Ziņojumi ir kļuvuši skaidrāki, jo tagad tos var pamatot ar CMS statistikas datiem, un mazāk tiek analizēti juridiskie jautājumi un izmeklēšanas politika, tā vietā vairāk uzmanības pievēršot lietu izpētei. Vēl jāvairo statistikas datu ticamība, uzskaitē darbības aprakstot sīkāk un materiālus atjauninot ātrāk. Pēdējie pārskati būtu bijuši labāki, ja darbība būtu analizēta nevis pēc tās apjoma, bet gūtajiem rezultātiem. Te var minēt, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. panta 3. punkta otro daļu Direktors “ziņo... par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem”. Informācija par piedzītām summām nav uzticama, jo dalībvalstu sniegtie dati nav konsekventi un pamatoti (31). Runājot par tiesiskajām sekām, nav atvēlēts pietiekami daudz laika Biroja darba efektivitātes novērtēšanai, turklāt disciplinārlietu skaits saistībā ar iekšējām izmeklēšanām aizvien vēl ir ļoti niecīgs. Lai par darbu atskaitītos caurredzami un pienācīgi, Birojam būtu jādefinē un regulāri jāatjaunina rādītāji, pēc kuriem vērtēt ne tikai darba apjomu, bet arī izmeklēšanu rezultātus (veiksme vai neizdošanās) (32) (sk. 39. punktu), tostarp tādu izmeklēšanu rezultātus, ko Birojs veic kopīgi ar saviem partneriem dalībvalstīs. Joprojām ir grūti noteikt izmeklēšanu reālos rezultātus.

OLAF

  STRUKTŪRVIENĪBU IEGULDĪJUMS IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS PILDĪŠANĀ

Ievads

| 44. | Šīs ziņojuma otrās iedaļas mērķis ir vērtēt ieguldījumu, kādu izmeklēšanas darbā dod katra Biroja struktūrvienība. Šajā sakarā ir vērts atcerēties Komisijas priekšsēdētāja 2003. gada novembrī teikto, proti, ka OLAF darbs vairāk saistāms ar izmeklēšanas funkciju (33). |
| --- | --- |

44.

Šīs ziņojuma otrās iedaļas mērķis ir vērtēt ieguldījumu, kādu izmeklēšanas darbā dod katra Biroja struktūrvienība. Šajā sakarā ir vērts atcerēties Komisijas priekšsēdētāja 2003. gada novembrī teikto, proti, ka OLAF darbs vairāk saistāms ar izmeklēšanas funkciju (33).

Izziņa, darbības stratēģija un informācijas pakalpojumi

| 45. | C direkcijā ietilpst trīs nodaļas (sk. I pielikumu). Viena no nodaļām nodarbojas ar krāpšanas apkarošanas stratēģijas jautājumiem, tendenču un ilgtermiņa risku analīzi un dalībvalstu ziņoto pārkāpumu datubāzi. Otra nodaļa atbild par informācijas un lietu uzskaites tehnoloģijām. Cita starpā šī nodaļa ir izveidojusi un apstrādājusi lietu uzskaites sistēmu (CMS) (sk. 17. punktu). Trešā nodaļa nodrošina programmatūru un tehniskos līdzekļus izmeklēšanām, ko veic Izmeklēšanu direkcijas darbinieki. Šī nodaļa var arī sniegt operatīvo palīdzību (34) izziņas dienestiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

45.

C direkcijā ietilpst trīs nodaļas (sk. I pielikumu). Viena no nodaļām nodarbojas ar krāpšanas apkarošanas stratēģijas jautājumiem, tendenču un ilgtermiņa risku analīzi un dalībvalstu ziņoto pārkāpumu datubāzi. Otra nodaļa atbild par informācijas un lietu uzskaites tehnoloģijām. Cita starpā šī nodaļa ir izveidojusi un apstrādājusi lietu uzskaites sistēmu (CMS) (sk. 17. punktu). Trešā nodaļa nodrošina programmatūru un tehniskos līdzekļus izmeklēšanām, ko veic Izmeklēšanu direkcijas darbinieki. Šī nodaļa var arī sniegt operatīvo palīdzību (34) izziņas dienestiem dalībvalstīs.

| 46. | Pastāvot nodaļai, kas atbild par stratēģisko analīzi, Birojam būtu jāspēj ne tikai pieņemt apsūdzības, bet arī pašam ierosināt izmeklēšanu, pamatojoties uz paša veiktām mērķtiecīgām riska analīzēm, attiecīgos gadījumos sadarbojoties ar partneriem dalībvalstīs. Neskatoties uz to, ka šī nodaļa ir pastāvējusi jau divus gadus, tā tieši nav sekmējusi izmeklēšanas funkciju (35). |
| --- | --- |

46.

Pastāvot nodaļai, kas atbild par stratēģisko analīzi, Birojam būtu jāspēj ne tikai pieņemt apsūdzības, bet arī pašam ierosināt izmeklēšanu, pamatojoties uz paša veiktām mērķtiecīgām riska analīzēm, attiecīgos gadījumos sadarbojoties ar partneriem dalībvalstīs. Neskatoties uz to, ka šī nodaļa ir pastāvējusi jau divus gadus, tā tieši nav sekmējusi izmeklēšanas funkciju (35).

| 47. | Jautājumos, kurus izskatīja šī nodaļa un kuros būtu bijis iespējams ierosināt izmeklēšanu, tika izmantota informācija, ko sniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 595/91 (36) un (EK) Nr. 1681/94 par pārkāpumiem lauksaimniecības un struktūrfondu jomās. Nodaļa secināja, ka šo datu kvalitāte pārsvarā bija neadekvāta tā, ka tos nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

47.

Jautājumos, kurus izskatīja šī nodaļa un kuros būtu bijis iespējams ierosināt izmeklēšanu, tika izmantota informācija, ko sniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 595/91 (36) un (EK) Nr. 1681/94 par pārkāpumiem lauksaimniecības un struktūrfondu jomās. Nodaļa secināja, ka šo datu kvalitāte pārsvarā bija neadekvāta tā, ka tos nevarēja izmantot.

| 48. | Saistībā ar stratēģiskajām analīzēm nodaļai ir problēmas piekļūt dažādām Kopienas iestāžu datubāzēm. Šīs iestādes apgalvo, ka tām ir bažas par to, kā Birojs izmantotu vispārēju piekļuvi datubāzēm, uz kurām attiecas personas datu aizsardzības noteikumi (Regula (EK) Nr. 45/2001). Šis delikātais jautājums nav padziļināti apspriests ar Pārraudzības komiteju, taču šāda apspriešana ir ļoti svarīga, ja Birojs vēlas sistemātiskāk un aktīvāk ierosināt iekšējās izmeklēšanas. |
| --- | --- |

48.

Saistībā ar stratēģiskajām analīzēm nodaļai ir problēmas piekļūt dažādām Kopienas iestāžu datubāzēm. Šīs iestādes apgalvo, ka tām ir bažas par to, kā Birojs izmantotu vispārēju piekļuvi datubāzēm, uz kurām attiecas personas datu aizsardzības noteikumi (Regula (EK) Nr. 45/2001). Šis delikātais jautājums nav padziļināti apspriests ar Pārraudzības komiteju, taču šāda apspriešana ir ļoti svarīga, ja Birojs vēlas sistemātiskāk un aktīvāk ierosināt iekšējās izmeklēšanas.

| 49. | Lai gan tikai pēdējā laikā, tomēr regulāri pieaug lūgumi izmeklēšanas dienestiem sniegt operatīvas izziņas, kas jo īpaši attiecas uz datubāzu informāciju. 2004. gada vidū par operatīvajām izziņām atbildīgā nodaļa galvenokārt nodarbojās ar izmeklēšanām saistībā ar lauksaimniecību un muitu, kas nav starp OLAF direktora noteiktajām izmeklēšanas prioritātēm. |
| --- | --- |

49.

Lai gan tikai pēdējā laikā, tomēr regulāri pieaug lūgumi izmeklēšanas dienestiem sniegt operatīvas izziņas, kas jo īpaši attiecas uz datubāzu informāciju. 2004. gada vidū par operatīvajām izziņām atbildīgā nodaļa galvenokārt nodarbojās ar izmeklēšanām saistībā ar lauksaimniecību un muitu, kas nav starp OLAF direktora noteiktajām izmeklēšanas prioritātēm.

| 50. | Vērtējot pēc Biroja tā dēvētās “pakalpojumu platformas”, par operatīvajām izziņām atbildīgā nodaļa ievērojamu daļu savu resursu velta dalībvalstu atbalstam muitas un lauksaimniecības jomās. Šādas divas darbības būtu labāk veikt citos Komisijas dienestos:






  a) | krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas (AFIS) apkalpošana (ar šīs sistēmas palīdzību dalībvalstis, kā arī OLAF saņem un izplata informāciju par krāpšanu) (37); |
| --- | --- | --- |

50.

Vērtējot pēc Biroja tā dēvētās “pakalpojumu platformas”, par operatīvajām izziņām atbildīgā nodaļa ievērojamu daļu savu resursu velta dalībvalstu atbalstam muitas un lauksaimniecības jomās. Šādas divas darbības būtu labāk veikt citos Komisijas dienestos:

a)

krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas (AFIS) apkalpošana (ar šīs sistēmas palīdzību dalībvalstis, kā arī OLAF saņem un izplata informāciju par krāpšanu) (37);

| b) | to no Eiropas Savienības kopbudžeta finansēto programmu pārvaldība, kuru mērķis ir dalībvalstu muitas dienestu infrastruktūras nostiprināšana. |
| --- | --- |

b)

to no Eiropas Savienības kopbudžeta finansēto programmu pārvaldība, kuru mērķis ir dalībvalstu muitas dienestu infrastruktūras nostiprināšana.

Politika, likumdošana un juridiskie jautājumi

| 51. | A direkcijā ietilpst sešas nodaļas (sk. I pielikumu). Trīs nodaļas nodarbojas ar pēcpārbaudēm (sk. 30. līdz 32. punktu) un palīdz izmeklētājiem nozaru likumdošanas jautājumos. Lai arī šo trīs nodaļu precīzi pienākumi atšķiras atkarībā no tā, par kuru nozari konkrētā nodaļa atbild, to vispārējiem pienākumiem ir divas kopīgas iezīmes: viena daļa pienākumu ir saistīta ar izmeklēšanām, otra daļa – ar atbalstu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības politiku. |
| --- | --- |

51.

A direkcijā ietilpst sešas nodaļas (sk. I pielikumu). Trīs nodaļas nodarbojas ar pēcpārbaudēm (sk. 30. līdz 32. punktu) un palīdz izmeklētājiem nozaru likumdošanas jautājumos. Lai arī šo trīs nodaļu precīzi pienākumi atšķiras atkarībā no tā, par kuru nozari konkrētā nodaļa atbild, to vispārējiem pienākumiem ir divas kopīgas iezīmes: viena daļa pienākumu ir saistīta ar izmeklēšanām, otra daļa – ar atbalstu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības politiku.

| 52. | Izmeklēšanu vajadzībām šīs trīs nodaļas sagatavo analīzi par nozaru noteikumiem. Tās arī seko pārkāpumiem, par kuriem Komisijai ziņojušas dalībvalstis. Atzinumi, ko šīs nodaļas sniegušas juridiskos un finansiālos jautājumos, jo īpaši lietās, kuras atrodas novērtēšanas stadijā, ir uzlabojuši izmeklēšanu kvalitāti, jo īpaši saistībā ar tiešajiem izdevumiem un ārējām darbībām. |
| --- | --- |

52.

Izmeklēšanu vajadzībām šīs trīs nodaļas sagatavo analīzi par nozaru noteikumiem. Tās arī seko pārkāpumiem, par kuriem Komisijai ziņojušas dalībvalstis. Atzinumi, ko šīs nodaļas sniegušas juridiskos un finansiālos jautājumos, jo īpaši lietās, kuras atrodas novērtēšanas stadijā, ir uzlabojuši izmeklēšanu kvalitāti, jo īpaši saistībā ar tiešajiem izdevumiem un ārējām darbībām.

| 53. | Runājot par atbalstu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem, nodaļas piedalās tiesību aktu izskatīšanā, lai tos padarītu “krāpšanas necaurlaidīgus”. Nodaļu pienākums ir ierosināt preventīvus pasākumus, izmantojot Biroja izmeklēšanās uzkrāto pieredzi. |
| --- | --- |

53.

Runājot par atbalstu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem, nodaļas piedalās tiesību aktu izskatīšanā, lai tos padarītu “krāpšanas necaurlaidīgus”. Nodaļu pienākums ir ierosināt preventīvus pasākumus, izmantojot Biroja izmeklēšanās uzkrāto pieredzi.

| 54. | Īpašajā ziņojumā “Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa” (53. punktā) (38) Palāta secināja, ka OLAF pienākumi attiecībā uz dalībvalstu ziņoto pārkāpumu pēcpārbaudēm joprojām bija neskaidri, jo nav skaidri nodalīta atbildība starp Biroju un Lauksaimniecības ĢD. Tas ir mazinājis efektivitāti mehānismiem, kurus izmanto no Kopienas budžeta nepareizi izmaksātu summu piedziņai. Lai gan pēcpārbaudes attiecībā uz pārkāpumiem, par kuriem ziņots muitas un struktūrfondu jomās, Palātas revīzijā tika skatītas tikai virspusēji, arī šajās jomās ir neatbildēti tie paši jautājumi par atbildības sadalījumu. Kopumā jāsaka, ka Biroja resursu tērēšana pēcpārbaudes darbībām nāk par sliktu izmeklēšanas funkcijai un par labu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

54.

Īpašajā ziņojumā “Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa” (53. punktā) (38) Palāta secināja, ka OLAF pienākumi attiecībā uz dalībvalstu ziņoto pārkāpumu pēcpārbaudēm joprojām bija neskaidri, jo nav skaidri nodalīta atbildība starp Biroju un Lauksaimniecības ĢD. Tas ir mazinājis efektivitāti mehānismiem, kurus izmanto no Kopienas budžeta nepareizi izmaksātu summu piedziņai. Lai gan pēcpārbaudes attiecībā uz pārkāpumiem, par kuriem ziņots muitas un struktūrfondu jomās, Palātas revīzijā tika skatītas tikai virspusēji, arī šajās jomās ir neatbildēti tie paši jautājumi par atbildības sadalījumu. Kopumā jāsaka, ka Biroja resursu tērēšana pēcpārbaudes darbībām nāk par sliktu izmeklēšanas funkcijai un par labu Komisijas nozaru ģenerāldirektorātiem.

| 55. | No trīs pārējām A direkcijas nodaļām aptuveni viena trešdaļa resursu nodaļā, kas atbild par juridiskajiem jautājumiem (12 darbinieki), tiek veltīta tam, lai Izmeklēšanu direkcijai sniegtu vispārējus (ar konkrētu nozari nesaistītus) juridiskus atzinumus. Šis ir noderīgs uzdevums, jo tas papildina pēcpārbaudes nodaļu sniegtos atzinumus konkrētās nozarēs. Tomēr tik viennozīmīgi nevar teikt, vai šo nodaļu pārējie uzdevumi, jo īpaši saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju, ietilpst Biroja pamatmisijā un vai OLAF ir tā piemērotākā organizācija to veikšanai. Tas pats sakāms par abām pārējām nodaļām (“Euro aizsardzība” un “Atbalsts padomdevējām komitejām finansiālo interešu aizsardzības jautājumā”). |
| --- | --- |

55.

No trīs pārējām A direkcijas nodaļām aptuveni viena trešdaļa resursu nodaļā, kas atbild par juridiskajiem jautājumiem (12 darbinieki), tiek veltīta tam, lai Izmeklēšanu direkcijai sniegtu vispārējus (ar konkrētu nozari nesaistītus) juridiskus atzinumus. Šis ir noderīgs uzdevums, jo tas papildina pēcpārbaudes nodaļu sniegtos atzinumus konkrētās nozarēs. Tomēr tik viennozīmīgi nevar teikt, vai šo nodaļu pārējie uzdevumi, jo īpaši saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju, ietilpst Biroja pamatmisijā un vai OLAF ir tā piemērotākā organizācija to veikšanai. Tas pats sakāms par abām pārējām nodaļām (“Euro aizsardzība” un “Atbalsts padomdevējām komitejām finansiālo interešu aizsardzības jautājumā”).

Struktūrvienības, kas atskaitās tieši
  OLAF
  direktoram

| 56. | Līdz ar iekšējās revīzijas dienestu Biroja direktoram tieši atskaitās vēl četras nodaļas (sk. I pielikumu). |
| --- | --- |

56.

Līdz ar iekšējās revīzijas dienestu Biroja direktoram tieši atskaitās vēl četras nodaļas (sk. I pielikumu).

Tiesnešu nodaļa

| 57. | Lai arī šī nodaļa atskaitās tieši Biroja direktoram, tai principā ir uzdoti divi pienākumi ciešā saistībā ar izmeklēšanas funkciju:






  a) | sniegt atbalstu izmeklēšanām jautājumos par dalībvalstu tieslietu sistēmu īpatnībām; |
| --- | --- | --- |

57.

Lai arī šī nodaļa atskaitās tieši Biroja direktoram, tai principā ir uzdoti divi pienākumi ciešā saistībā ar izmeklēšanas funkciju:

a)

sniegt atbalstu izmeklēšanām jautājumos par dalībvalstu tieslietu sistēmu īpatnībām;

| b) | tad, kad lietas ir nodotas valstu tiesībsargājošajām iestādēm, nodrošināt raitu Biroja materiālu nodošanu attiecīgo dalībvalstu prokuroriem. |
| --- | --- |

b)

tad, kad lietas ir nodotas valstu tiesībsargājošajām iestādēm, nodrošināt raitu Biroja materiālu nodošanu attiecīgo dalībvalstu prokuroriem.

| 58. | Tiesnešu nodaļa maz ir bijusi iesaistīta vērtēšanas un izmeklēšanas darbā. Nodaļa bieži rīkojusies par vēlu, kas ne vienmēr ļāvis pilnībā izmantot tai pieejamās pilnvaras. Tas savukārt ietekmējis dažu izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti. Tiešo izdevumu jomā kopš 2003. gada otrās puses tiesneši ir bijuši iesaistīti izmeklētāju darbā jau no izmeklēšanu paša sākuma. Ja šī prakse tiktu ievērota visās jomās, kurās Birojs ir iesaistīts, tad būtu vieglāk noteikt, vai pieejamie pierādījumi ir adekvāti vai vajadzīgi papildu pierādījumi, lai izmeklēšanu pabeigtu un materiālus nodotu attiecīgām disciplinārām vai tiesībsargājošām iestādēm ar izredzēm sagaidīt labus rezultātus. |
| --- | --- |

58.

Tiesnešu nodaļa maz ir bijusi iesaistīta vērtēšanas un izmeklēšanas darbā. Nodaļa bieži rīkojusies par vēlu, kas ne vienmēr ļāvis pilnībā izmantot tai pieejamās pilnvaras. Tas savukārt ietekmējis dažu izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti. Tiešo izdevumu jomā kopš 2003. gada otrās puses tiesneši ir bijuši iesaistīti izmeklētāju darbā jau no izmeklēšanu paša sākuma. Ja šī prakse tiktu ievērota visās jomās, kurās Birojs ir iesaistīts, tad būtu vieglāk noteikt, vai pieejamie pierādījumi ir adekvāti vai vajadzīgi papildu pierādījumi, lai izmeklēšanu pabeigtu un materiālus nodotu attiecīgām disciplinārām vai tiesībsargājošām iestādēm ar izredzēm sagaidīt labus rezultātus.

Mācību un kandidātvalstu atbalsta nodaļa

| 59. | Ņemot vērā ES paplašināšanos, īpašai nodaļai tika uzdots īstenot Phare finansētu 15 miljonu euro programmu. Šī programma ir plānota līdz 2006. gadam. 2004. gadā minētajai nodaļai tika uzticēta atbildība par vēl vienu atbalsta programmu jaunajām dalībvalstīm (Hercules programmu ar finansējumu 11,7 miljonu euro apmērā). Tāpat kā tas ir ar viltošanas novēršanas iniciatīvām, Biroja pienākumos neietilpst pārvaldīt izdevumu programmas. |
| --- | --- |

59.

Ņemot vērā ES paplašināšanos, īpašai nodaļai tika uzdots īstenot Phare finansētu 15 miljonu euro programmu. Šī programma ir plānota līdz 2006. gadam. 2004. gadā minētajai nodaļai tika uzticēta atbildība par vēl vienu atbalsta programmu jaunajām dalībvalstīm (Hercules programmu ar finansējumu 11,7 miljonu euro apmērā). Tāpat kā tas ir ar viltošanas novēršanas iniciatīvām, Biroja pienākumos neietilpst pārvaldīt izdevumu programmas.

| 60. | Principā šī nodaļa atbild arī par mācībām Birojā, taču šķiet, ka šī atbildība ir pamesta novārtā. Tādēļ būtu jāpārvērtē nodaļas misija. |
| --- | --- |

60.

Principā šī nodaļa atbild arī par mācībām Birojā, taču šķiet, ka šī atbildība ir pamesta novārtā. Tādēļ būtu jāpārvērtē nodaļas misija.

Personāla un budžeta nodaļa

| 61. | Šīs nodaļas apmēri, tāpat kā OLAF administratīvie izdevumi kopumā, ir mazāki nekā tie būtu tad, ja Birojs administratīvi nebūtu piesaistīts Komisijai. Tādējādi OLAF daudz ietaupa, izmantojot pakalpojumus, ko tam sniedz daudzas struktūrvienības Komisijas Administrācijas ģenerāldirektorātā, bet neierobežojot izmeklēšanas funkcijas neatkarību. |
| --- | --- |

61.

Šīs nodaļas apmēri, tāpat kā OLAF administratīvie izdevumi kopumā, ir mazāki nekā tie būtu tad, ja Birojs administratīvi nebūtu piesaistīts Komisijai. Tādējādi OLAF daudz ietaupa, izmantojot pakalpojumus, ko tam sniedz daudzas struktūrvienības Komisijas Administrācijas ģenerāldirektorātā, bet neierobežojot izmeklēšanas funkcijas neatkarību.

Personāls

| 62. | Budžeta lēmējinstitūcijas apņemšanās nostiprināt Biroja izmeklēšanas funkciju atspoguļojas faktā, ka kopš 1999. gada krasi ir pieaudzis darba vietu skaits Birojā. Tajā pašā laikā jaunu darba vietu radīšana nebalstās uz mērķtiecīgu analīzi par Biroja personāla vajadzībām saskaņā ar darbības stratēģiju un slodzi. |
| --- | --- |

62.

Budžeta lēmējinstitūcijas apņemšanās nostiprināt Biroja izmeklēšanas funkciju atspoguļojas faktā, ka kopš 1999. gada krasi ir pieaudzis darba vietu skaits Birojā. Tajā pašā laikā jaunu darba vietu radīšana nebalstās uz mērķtiecīgu analīzi par Biroja personāla vajadzībām saskaņā ar darbības stratēģiju un slodzi.

| 63. | Liela daļa jaunradīto darba vietu ir uz pagaidu laiku. Pagaidu darba vietas A un B kategorijā pieauga no 12 vietām 1999. gadā līdz 127 vietām 2001. gadā. 2004. gada personāla sarakstā šādas darba vietas veidoja 55 % no kopējā A un B kategoriju darba vietu skaita. Skaidrojums pagaidu vietu lielajam skaitam meklējams budžeta procedūrā 2001. finanšu gadam: tolaik mērķis bija nomainīt vecākos izmeklēšanas darbiniekus no UCLAF
   (39). Tagad, kad šis mērķis ir sasniegts, pašreizējais stāvoklis rada vairāk problēmu nekā priekšrocību:






  a) | tā kā vairāki izmeklētāji tika pieņemti darbā no dalībvalstu pārraudzības dienestiem, daudziem no viņiem vispirms nācās iepazīties ar tiesisko un iestāžu sistēmu, kā arī ar Kopienas budžeta izpildes procedūrām. Šo uzdevumu apgrūtināja tas, ka – pretstatā Konkurences ĢD un Tirdzniecības ĢD (40) – Birojs tikko darbā pieņemtiem izmeklētājiem piedāvā ierobežotu skaitu ievadmācību; |
| --- | --- | --- |

63.

Liela daļa jaunradīto darba vietu ir uz pagaidu laiku. Pagaidu darba vietas A un B kategorijā pieauga no 12 vietām 1999. gadā līdz 127 vietām 2001. gadā. 2004. gada personāla sarakstā šādas darba vietas veidoja 55 % no kopējā A un B kategoriju darba vietu skaita. Skaidrojums pagaidu vietu lielajam skaitam meklējams budžeta procedūrā 2001. finanšu gadam: tolaik mērķis bija nomainīt vecākos izmeklēšanas darbiniekus no UCLAF
   (39). Tagad, kad šis mērķis ir sasniegts, pašreizējais stāvoklis rada vairāk problēmu nekā priekšrocību:

a)

tā kā vairāki izmeklētāji tika pieņemti darbā no dalībvalstu pārraudzības dienestiem, daudziem no viņiem vispirms nācās iepazīties ar tiesisko un iestāžu sistēmu, kā arī ar Kopienas budžeta izpildes procedūrām. Šo uzdevumu apgrūtināja tas, ka – pretstatā Konkurences ĢD un Tirdzniecības ĢD (40) – Birojs tikko darbā pieņemtiem izmeklētājiem piedāvā ierobežotu skaitu ievadmācību;

| b) | vairumam pašreizējo līgumu uz pagaidu laiku to otrais vai trešais (pēdējais iespējamais) termiņš beigsies posmā no 2007. līdz 2009. gadam (41). Tā kā attiecīgajiem darbiniekiem tad būs jāpārtrauc darbs Birojā, pastāv liels risks, ka īsā laikā tiks zaudētas uzkrātās zināšanas un pieredze. |
| --- | --- |

b)

vairumam pašreizējo līgumu uz pagaidu laiku to otrais vai trešais (pēdējais iespējamais) termiņš beigsies posmā no 2007. līdz 2009. gadam (41). Tā kā attiecīgajiem darbiniekiem tad būs jāpārtrauc darbs Birojā, pastāv liels risks, ka īsā laikā tiks zaudētas uzkrātās zināšanas un pieredze.

| 64. | Ņemot vērā Kopienas apstākļu sarežģītību, no izmeklētājiem tiek prasīta daudzpusība un spēja pielāgoties. Tā kā šādu īpašību apvienojumu atrast nav viegli, tad būtu svarīgi piešķirt lielāku prioritāti stabilitātes nodrošināšanai saistībā ar pieņemšanu darbā un mācību programmām. Aprakstītajos apstākļos derētu pārskatīt personāla sarakstu tā, lai izmeklētājiem piedāvātu stabilāku darbu un karjeras iespējas. To var panākt pakāpeniski, nostiprinot darba vietas tādā mērā, kā to pieļaus turpmākās budžeta procedūras. |
| --- | --- |

64.

Ņemot vērā Kopienas apstākļu sarežģītību, no izmeklētājiem tiek prasīta daudzpusība un spēja pielāgoties. Tā kā šādu īpašību apvienojumu atrast nav viegli, tad būtu svarīgi piešķirt lielāku prioritāti stabilitātes nodrošināšanai saistībā ar pieņemšanu darbā un mācību programmām. Aprakstītajos apstākļos derētu pārskatīt personāla sarakstu tā, lai izmeklētājiem piedāvātu stabilāku darbu un karjeras iespējas. To var panākt pakāpeniski, nostiprinot darba vietas tādā mērā, kā to pieļaus turpmākās budžeta procedūras.

| 65. | Vienlaikus tās valstu pārvaldes, kas visvairāk saskaras ar krāpšanu un ES finansiālo interešu aizsardzību, jāmudina norīkot darbā Biroja analītiskajos (un izziņas) dienestos vairāk valstu ekspertu. Jo īpaši šos centienus varētu īstenot ar tiem dalībvalstu dienestiem, kuriem uzdots sadarboties ar Biroju. |
| --- | --- |

65.

Vienlaikus tās valstu pārvaldes, kas visvairāk saskaras ar krāpšanu un ES finansiālo interešu aizsardzību, jāmudina norīkot darbā Biroja analītiskajos (un izziņas) dienestos vairāk valstu ekspertu. Jo īpaši šos centienus varētu īstenot ar tiem dalībvalstu dienestiem, kuriem uzdots sadarboties ar Biroju.

PĀRRAUDZĪBAS KOMITEJA

| 66. | Pārraudzības komiteju izveidoja ar OLAF izveides aktiem (42). “Pārraudzības komiteja stiprina Biroja neatkarību, pastāvīgi uzraugot izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu” (43). Tāpat arī “pēc direktora lūguma vai pēc savas ierosmes Komiteja nodod direktoram atzinumus, kas attiecas uz Biroja darbību, tomēr neiejaucoties kārtējās izmeklēšanas darbā” (). Praksē, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 10. apsvērumu, Komiteja ir koncentrējusi uzmanību uz vienu no saviem procedūras noteikumiem, saskaņā ar kuru tā apņemas nodrošināt to, lai Birojs ievērotu personu tiesību un pamatbrīvību principus, jo īpaši iekšējās izmeklēšanās (44). |
| --- | --- |

66.

Pārraudzības komiteju izveidoja ar OLAF izveides aktiem (42). “Pārraudzības komiteja stiprina Biroja neatkarību, pastāvīgi uzraugot izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu” (43). Tāpat arī “pēc direktora lūguma vai pēc savas ierosmes Komiteja nodod direktoram atzinumus, kas attiecas uz Biroja darbību, tomēr neiejaucoties kārtējās izmeklēšanas darbā” (). Praksē, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 10. apsvērumu, Komiteja ir koncentrējusi uzmanību uz vienu no saviem procedūras noteikumiem, saskaņā ar kuru tā apņemas nodrošināt to, lai Birojs ievērotu personu tiesību un pamatbrīvību principus, jo īpaši iekšējās izmeklēšanās (44).

| 67. | Pārraudzības komitejas mandāta pildīšana ir delikāta no vairākiem aspektiem. No Komitejas prasa garantēt gan Biroja neatkarību, gan izmeklēšanas subjektu tiesības, bet tiesību akti tai nedod lemšanas pilnvaras šajā jautājumā. Izsakoties vienīgi par principiāliem jautājumiem, Komiteja ievieš doktrīnu, kas izmeklēšanas reāli neietekmē. Turklāt tā kā Komitejai nav tiesību iejaukties izmeklēšanu gaitā, tā nav piemērots mehānisms kārtējo izmeklēšanu likumības uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

67.

Pārraudzības komitejas mandāta pildīšana ir delikāta no vairākiem aspektiem. No Komitejas prasa garantēt gan Biroja neatkarību, gan izmeklēšanas subjektu tiesības, bet tiesību akti tai nedod lemšanas pilnvaras šajā jautājumā. Izsakoties vienīgi par principiāliem jautājumiem, Komiteja ievieš doktrīnu, kas izmeklēšanas reāli neietekmē. Turklāt tā kā Komitejai nav tiesību iejaukties izmeklēšanu gaitā, tā nav piemērots mehānisms kārtējo izmeklēšanu likumības uzraudzīšanai.

| 68. | Attiecībā uz izmeklēšanu procedūras uzraudzību vairākas nesenas lietas liecina par pienākumu pārklāšanos starp Pārraudzības komiteju un Eiropas ombudu. Piemēram, laikā no 2003. gada septembra līdz 2004. gada maijam septiņās no savām sēdēm Komiteja apsprieda ombuda iesaistīšanos Biroja izmeklēšanās. Turklāt Komiteja neizskata sūdzības, ko izmeklēšanas subjekti adresē Biroja direktoram, kurš tās var izskatīt pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

68.

Attiecībā uz izmeklēšanu procedūras uzraudzību vairākas nesenas lietas liecina par pienākumu pārklāšanos starp Pārraudzības komiteju un Eiropas ombudu. Piemēram, laikā no 2003. gada septembra līdz 2004. gada maijam septiņās no savām sēdēm Komiteja apsprieda ombuda iesaistīšanos Biroja izmeklēšanās. Turklāt Komiteja neizskata sūdzības, ko izmeklēšanas subjekti adresē Biroja direktoram, kurš tās var izskatīt pēc saviem ieskatiem.

| 69. | Lai gan Komiteja nevar iejaukties Biroja vadībā, t. i., ne tajās Biroja darbībās, kas nav izmeklēšanas darbības, ne arī izmeklēšanu veikšanā, tomēr:






  a) | Komiteja ir jāinformē par izmeklēšanām, kas nav pabeigtas deviņos mēnešos, taču šai ziņošanai parasti nav praktisku seku; |
| --- | --- | --- |

69.

Lai gan Komiteja nevar iejaukties Biroja vadībā, t. i., ne tajās Biroja darbībās, kas nav izmeklēšanas darbības, ne arī izmeklēšanu veikšanā, tomēr:

a)

Komiteja ir jāinformē par izmeklēšanām, kas nav pabeigtas deviņos mēnešos, taču šai ziņošanai parasti nav praktisku seku;

| b) | katru gadu Komitejai sīki jāizskata Biroja budžeta projekts, lai arī budžetā ir iekļautas ne tikai izmeklēšanas darbības (45). Praksē šī izskatīšana ir tikai formalitāte, jo Komiteja nav saistīta ar budžeta lēmējinstitūciju un tai šajā jomā nav nekādas atbildības; |
| --- | --- |

b)

katru gadu Komitejai sīki jāizskata Biroja budžeta projekts, lai arī budžetā ir iekļautas ne tikai izmeklēšanas darbības (45). Praksē šī izskatīšana ir tikai formalitāte, jo Komiteja nav saistīta ar budžeta lēmējinstitūciju un tai šajā jomā nav nekādas atbildības;

| c) | Komiteja ir lūgusi, lai to iepriekš informētu par lietām, ko nodod valstu tiesībsargājošajām iestādēm (46). Taču ņemot vērā to, ka tiesībsargājošo iestāžu informēšana bieži vien ir izmeklēšanas stadija, kas turpinās ar iesaistīto iestāžu atbalstu, kā arī to, ka iestāžu informēšana ir Biroja direktora neatkarīga rīcība, Komitejas iepriekšēju informēšanu var uzskatīt par iejaukšanos; |
| --- | --- |

c)

Komiteja ir lūgusi, lai to iepriekš informētu par lietām, ko nodod valstu tiesībsargājošajām iestādēm (46). Taču ņemot vērā to, ka tiesībsargājošo iestāžu informēšana bieži vien ir izmeklēšanas stadija, kas turpinās ar iesaistīto iestāžu atbalstu, kā arī to, ka iestāžu informēšana ir Biroja direktora neatkarīga rīcība, Komitejas iepriekšēju informēšanu var uzskatīt par iejaukšanos;

| d) | Procedūras noteikumos Komiteja lūdz, lai direktors tai piešķirtu vairāk tiesību nekā paredzēts tās izveides aktos (Komiteja vēlas, lai tai pārsūtītu direktoram iesniegtās sūdzības (47) un likumdošanas iniciatīvas, ko Birojs ierosina saistībā ar krāpšanas apkarošanu un finansiālo interešu aizsardzību (48), Komiteja vēlas piekļuvi visiem OLAF dokumentiem un lietu materiāliem (49), atsevišķus budžeta līdzekļus (50), tā vēlas iecelt sekretariāta darbiniekus (51) un izvēlēties sekretariāta atrašanās vietu (52) u. c.). |
| --- | --- |

d)

Procedūras noteikumos Komiteja lūdz, lai direktors tai piešķirtu vairāk tiesību nekā paredzēts tās izveides aktos (Komiteja vēlas, lai tai pārsūtītu direktoram iesniegtās sūdzības (47) un likumdošanas iniciatīvas, ko Birojs ierosina saistībā ar krāpšanas apkarošanu un finansiālo interešu aizsardzību (48), Komiteja vēlas piekļuvi visiem OLAF dokumentiem un lietu materiāliem (49), atsevišķus budžeta līdzekļus (50), tā vēlas iecelt sekretariāta darbiniekus (51) un izvēlēties sekretariāta atrašanās vietu (52) u. c.).

| 70. | Kopš Biroja direktora iecelšanas amatā, viņa neatkarība nekad reāli nav tikusi apdraudēta (53). Būtībā Komiteja lielu uzmanību pievērsusi tam, vai Birojs ievēro indivīdu tiesības iekšējās izmeklēšanās, un ar nožēlu ir atzīmējusi, ka nav izstrādāts procedūru kodekss, kas kalpotu par stingru pamatu izmeklēšanu veikšanai. Komitejas pievēršanās galvenokārt iekšējām izmeklēšanām un indivīdu tiesībām ir ietekmējusi tās attiecības ar Biroja direktoru. |
| --- | --- |

70.

Kopš Biroja direktora iecelšanas amatā, viņa neatkarība nekad reāli nav tikusi apdraudēta (53). Būtībā Komiteja lielu uzmanību pievērsusi tam, vai Birojs ievēro indivīdu tiesības iekšējās izmeklēšanās, un ar nožēlu ir atzīmējusi, ka nav izstrādāts procedūru kodekss, kas kalpotu par stingru pamatu izmeklēšanu veikšanai. Komitejas pievēršanās galvenokārt iekšējām izmeklēšanām un indivīdu tiesībām ir ietekmējusi tās attiecības ar Biroja direktoru.

| 71. | Saskaņā ar Biroja pieņemto politiku Pārraudzības komiteja pievērš lielu uzmanību kriminālajam aspektam iekšējās izmeklēšanās, bet nevis ārējās izmeklēšanās, neskatoties uz to, ka Kopienu finansiālajām interesēm kaitējošas krāpšanas apkarošana sniedzas ārpus Kopienu iestādēm un ka daudzos krāpšanas gadījumos iestāžu vai citu ar tām saistītu organizāciju darbinieki nebūt nav iesaistīti. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. panta 1. un 3. punktā ir teikts, ka “iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras tūlīt nosūta Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem” un ka “dalībvalstis nosūta ... ikvienu dokumentu vai informāciju, ... ko tās uzskata par noderīgu, apkarojot krāpšanu ... un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses”, Pārraudzības komiteja nekad nav analizējusi, kā aģentūras vai dalībvalstis ir pildījušas šo pienākumu, kaut gan tas ir būtiski svarīgi Biroja izmeklēšanas darbībām (54). |
| --- | --- |

71.

Saskaņā ar Biroja pieņemto politiku Pārraudzības komiteja pievērš lielu uzmanību kriminālajam aspektam iekšējās izmeklēšanās, bet nevis ārējās izmeklēšanās, neskatoties uz to, ka Kopienu finansiālajām interesēm kaitējošas krāpšanas apkarošana sniedzas ārpus Kopienu iestādēm un ka daudzos krāpšanas gadījumos iestāžu vai citu ar tām saistītu organizāciju darbinieki nebūt nav iesaistīti. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. panta 1. un 3. punktā ir teikts, ka “iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras tūlīt nosūta Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem” un ka “dalībvalstis nosūta ... ikvienu dokumentu vai informāciju, ... ko tās uzskata par noderīgu, apkarojot krāpšanu ... un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Kopienas finanšu intereses”, Pārraudzības komiteja nekad nav analizējusi, kā aģentūras vai dalībvalstis ir pildījušas šo pienākumu, kaut gan tas ir būtiski svarīgi Biroja izmeklēšanas darbībām (54).

| 72. | Lai Komiteja varētu skatīt jautājumus attiecībā uz izmeklēšanu veikšanu, pilnībā pārzinot faktus, Komitejas sekretariāts izskata slēgtu lietu materiālus, tos atlasot pēc kritērijiem, par kuriem tā apspriežas ar priekšsēdētāju. Pēdējā laikā šādā veidā izskatītas 17 lietas (55) 2003. gadā un 7 lietas 2004. gada pirmajos sešos mēnešos. Lietu izskatīšanas gaitā tiek veikta sīka vērtēšanas uzskaite, kurā bieži iekļauti noderīgi ieteikumi vai svarīgi principiāli jautājumi. Šī uzskaite netiek nodota Birojam. Lielāks atklātums nāktu par labu ne tikai savstarpējām attiecībām starp struktūrvienībām, bet tas arī ļautu visām iesaistītām pusēm izmantot labāko praksi, kas būtu ieguldījums izmeklēšanas funkcijas nostiprināšanā. |
| --- | --- |

72.

Lai Komiteja varētu skatīt jautājumus attiecībā uz izmeklēšanu veikšanu, pilnībā pārzinot faktus, Komitejas sekretariāts izskata slēgtu lietu materiālus, tos atlasot pēc kritērijiem, par kuriem tā apspriežas ar priekšsēdētāju. Pēdējā laikā šādā veidā izskatītas 17 lietas (55) 2003. gadā un 7 lietas 2004. gada pirmajos sešos mēnešos. Lietu izskatīšanas gaitā tiek veikta sīka vērtēšanas uzskaite, kurā bieži iekļauti noderīgi ieteikumi vai svarīgi principiāli jautājumi. Šī uzskaite netiek nodota Birojam. Lielāks atklātums nāktu par labu ne tikai savstarpējām attiecībām starp struktūrvienībām, bet tas arī ļautu visām iesaistītām pusēm izmantot labāko praksi, kas būtu ieguldījums izmeklēšanas funkcijas nostiprināšanā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 73. | Birojs 2003. gada novembrī veica plašu reorganizāciju. Laikā, kad tika veikta revīzija, bija redzams, ka 2004. gada sākumā Birojs vēl aizvien nodarbojās ar pagātnes lietām, ko tas mantoja no savas priekšteces UCLAF, un ka reorganizācijas ietekme tikai pamazām sāka izpausties (sk. 10. punktu). |
| --- | --- |

73.

Birojs 2003. gada novembrī veica plašu reorganizāciju. Laikā, kad tika veikta revīzija, bija redzams, ka 2004. gada sākumā Birojs vēl aizvien nodarbojās ar pagātnes lietām, ko tas mantoja no savas priekšteces UCLAF, un ka reorganizācijas ietekme tikai pamazām sāka izpausties (sk. 10. punktu).

Izmeklēšanu produktivitāte un efektivitāte

| 74. | Biroja izmeklēšanas politikā joprojām nav precizēti vairāki aspekti: rīcība pēc savas iniciatīvas, prioritāšu noteikšana un ievērošana, procedūras sadarbībai ar dalībvalstu iestādēm, termiņu pārbaude. Tāpat arī vadlīnijas sasniedzamiem rezultātiem nav konkrētas, jo disciplināriem un finansiāliem aspektiem ne vienmēr tiek pievērsta vajadzīgā uzmanība, tā vietā uzsverot tiesvedības procesus, kuru iznākums bieži ir sagaidāms vien attālā nākotnē un ir grūti paredzams (sk. 19., 20. un 25. punktu).

  Kad būs precizēti Biroja izmeklēšanu vadošie principi saistībā ar sasniedzamiem rezultātiem, ne tikai saistībā ar jomām, kurās Birojs vēlas izvērst aktīvu darbību, tad papildus rādītājiem, pēc kuriem mēra tikai kārtējās darbības, vajadzētu ieviest darba rezultātu rādītājus, kas ļaus vērtēt Biroja izdarīto izvēļu pamatotību. |
| --- | --- |

74.

Biroja izmeklēšanas politikā joprojām nav precizēti vairāki aspekti: rīcība pēc savas iniciatīvas, prioritāšu noteikšana un ievērošana, procedūras sadarbībai ar dalībvalstu iestādēm, termiņu pārbaude. Tāpat arī vadlīnijas sasniedzamiem rezultātiem nav konkrētas, jo disciplināriem un finansiāliem aspektiem ne vienmēr tiek pievērsta vajadzīgā uzmanība, tā vietā uzsverot tiesvedības procesus, kuru iznākums bieži ir sagaidāms vien attālā nākotnē un ir grūti paredzams (sk. 19., 20. un 25. punktu).

Kad būs precizēti Biroja izmeklēšanu vadošie principi saistībā ar sasniedzamiem rezultātiem, ne tikai saistībā ar jomām, kurās Birojs vēlas izvērst aktīvu darbību, tad papildus rādītājiem, pēc kuriem mēra tikai kārtējās darbības, vajadzētu ieviest darba rezultātu rādītājus, kas ļaus vērtēt Biroja izdarīto izvēļu pamatotību.

| 75. | Lēmumu pieņemšanas sistēma, kas attiecas uz dažādajām izmeklēšanas stadijām, ir kļuvusi caurredzamāka (sk. 16. punktu). Par to lielā mērā jāpateicas Valdei un ziņojumu sagatavošanas standartizēšanai (sk. 41. punktu). |
| --- | --- |

75.

Lēmumu pieņemšanas sistēma, kas attiecas uz dažādajām izmeklēšanas stadijām, ir kļuvusi caurredzamāka (sk. 16. punktu). Par to lielā mērā jāpateicas Valdei un ziņojumu sagatavošanas standartizēšanai (sk. 41. punktu).

| 76. | Koordinācijas un palīdzības darbību nenošķiršana no izmeklēšanām apgrūtina resursu kontroli un aizņem pārāk daudz laika CMS sistēmas lietošanā, kaut arī Birojam koordinācijas un palīdzības lietās nav nekādu saistību vākt vai pašam sniegt pierādījumus (sk. 13. un 14. punktu).

  Būtu lietderīgi pārskatīt Biroja organizāciju attiecībā uz koordinācijas un palīdzības darbībām un izpētīt iespēju veidot īpašu nodaļu, kas, īstenojot daļu no“pakalpojumu platformas”, nodarbotos tieši ar šīm darbībām. |
| --- | --- |

76.

Koordinācijas un palīdzības darbību nenošķiršana no izmeklēšanām apgrūtina resursu kontroli un aizņem pārāk daudz laika CMS sistēmas lietošanā, kaut arī Birojam koordinācijas un palīdzības lietās nav nekādu saistību vākt vai pašam sniegt pierādījumus (sk. 13. un 14. punktu).

Būtu lietderīgi pārskatīt Biroja organizāciju attiecībā uz koordinācijas un palīdzības darbībām un izpētīt iespēju veidot īpašu nodaļu, kas, īstenojot daļu no“pakalpojumu platformas”, nodarbotos tieši ar šīm darbībām.

| 77. | Runājot par sagatavošanas darbu (novērtēšanu), analīzes aizvien vēl ir rudimentāras. Palīgnodaļas (tiesnešu, pēcpārbaudes un darba analīzes nodaļas) tikpat kā nav piedalījušās mērķu izvirzīšanā un stratēģijas plānošanā, ko varētu izmantot katrā izmeklēšanā. Valde pietiekami nav uzstājusi uz to, lai tiktu skaidri formulēti izmeklēšanu mērķi un sagaidāmie rezultāti (sk. 20. un 22. punktu).

  Dažas izmeklēšanas darbības jāmotivē pārliecinātāk, jāprecizē katrā lietā izmeklētājiem izvirzītie mērķi un lēmumu priekšlikumus vairāk jābalsta darba programmās. Būtu vērts apsvērt mazāku grupu veidošanu Valdē, katrā grupā apvienojot darbiniekus, kas strādā ar lietām, kam ir kopējas iezīmes (56). Šāda pieeja mazinātu darbinieku noslogojumu lietu materiālu izskatīšanā, kā arī veicinātu lēmumu projektu racionālāku un pamatīgāku analīzi. Tāpat šī pieeja palīdzētu koordinēt kārtējo lietu portfeļa pēcpārbaudes un ieviest sistēmu prioritāšu noteikšanai. Nekas neliegtu Valdes apakšgrupām vajadzības gadījumā sanākt kopā, lai izskatītu principiālus jautājumus, kas interesē visu organizāciju. |
| --- | --- |

77.

Runājot par sagatavošanas darbu (novērtēšanu), analīzes aizvien vēl ir rudimentāras. Palīgnodaļas (tiesnešu, pēcpārbaudes un darba analīzes nodaļas) tikpat kā nav piedalījušās mērķu izvirzīšanā un stratēģijas plānošanā, ko varētu izmantot katrā izmeklēšanā. Valde pietiekami nav uzstājusi uz to, lai tiktu skaidri formulēti izmeklēšanu mērķi un sagaidāmie rezultāti (sk. 20. un 22. punktu).

Dažas izmeklēšanas darbības jāmotivē pārliecinātāk, jāprecizē katrā lietā izmeklētājiem izvirzītie mērķi un lēmumu priekšlikumus vairāk jābalsta darba programmās. Būtu vērts apsvērt mazāku grupu veidošanu Valdē, katrā grupā apvienojot darbiniekus, kas strādā ar lietām, kam ir kopējas iezīmes (56). Šāda pieeja mazinātu darbinieku noslogojumu lietu materiālu izskatīšanā, kā arī veicinātu lēmumu projektu racionālāku un pamatīgāku analīzi. Tāpat šī pieeja palīdzētu koordinēt kārtējo lietu portfeļa pēcpārbaudes un ieviest sistēmu prioritāšu noteikšanai. Nekas neliegtu Valdes apakšgrupām vajadzības gadījumā sanākt kopā, lai izskatītu principiālus jautājumus, kas interesē visu organizāciju.

| 78. | Izmeklēšanu pārraudzība no Biroja vadības puses vairumā gadījumu ir bijusi neadekvāta (sk. 28., 35. un 36. punktu). Netiek pienācīgi kontrolēts izmeklēšanu ilgums (sk. 24. punktu).

  Nodaļu vadītājiem jānodrošina, lai pēc iespējas tiktu ievērotas prioritātes, un jābūt informētiem par izmeklētāju faktisko darba slodzi, kā arī jākontrolē tā. Izmeklēšanas gaitā vairāk meklējami jauni pierādījumi, nevis vienkārši apkopojama jau pieejamā informācija. No šā viedokļa raugoties, Birojam vairāk jāizmanto tam dotās iespējas (liecinieku uzklausīšana, apmeklējumi uz vietas dokumentu vākšanai, operatīvo darbību analīzes u. c.). |
| --- | --- |

78.

Izmeklēšanu pārraudzība no Biroja vadības puses vairumā gadījumu ir bijusi neadekvāta (sk. 28., 35. un 36. punktu). Netiek pienācīgi kontrolēts izmeklēšanu ilgums (sk. 24. punktu).

Nodaļu vadītājiem jānodrošina, lai pēc iespējas tiktu ievērotas prioritātes, un jābūt informētiem par izmeklētāju faktisko darba slodzi, kā arī jākontrolē tā. Izmeklēšanas gaitā vairāk meklējami jauni pierādījumi, nevis vienkārši apkopojama jau pieejamā informācija. No šā viedokļa raugoties, Birojam vairāk jāizmanto tam dotās iespējas (liecinieku uzklausīšana, apmeklējumi uz vietas dokumentu vākšanai, operatīvo darbību analīzes u. c.).

| 79. | Nepastāv sistēma, pēc kuras mērīt izmeklētāju faktisko darba slodzi vai laiku, ko viņi velta konkrētai izmeklēšanai (sk. 26. punktu).

  Ja pastāvētu laika reģistrēšanas sistēma, kas būtu saistīta ar darba plāniem, kuros tiktu ietvertas aplēses par konkrētai izmeklēšanai paredzamo laiku, tad darba slodzi varētu labāk saskaņot ar resursiem, kas pieejami Izmeklēšanas direkcijas nodaļām, un tas novērstu kavējumus. |
| --- | --- |

79.

Nepastāv sistēma, pēc kuras mērīt izmeklētāju faktisko darba slodzi vai laiku, ko viņi velta konkrētai izmeklēšanai (sk. 26. punktu).

Ja pastāvētu laika reģistrēšanas sistēma, kas būtu saistīta ar darba plāniem, kuros tiktu ietvertas aplēses par konkrētai izmeklēšanai paredzamo laiku, tad darba slodzi varētu labāk saskaņot ar resursiem, kas pieejami Izmeklēšanas direkcijas nodaļām, un tas novērstu kavējumus.

| 80. | Pienākums informēt Pārraudzības komiteju par izmeklēšanām, kuras ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, nav sniedzis ievērojamus rezultātus (sk. 24. punktu).

  Ņemot vērā noilguma termiņus, kas paredzēti valstu tiesību aktos (krimināltiesībās) un Kopienas tiesību aktos (piem., Regulas (EK, Euratom) 2988/95 3. pants), maksimālo ilgumu noteikšana izmeklēšanas padarītu efektīvākas. |
| --- | --- |

80.

Pienākums informēt Pārraudzības komiteju par izmeklēšanām, kuras ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, nav sniedzis ievērojamus rezultātus (sk. 24. punktu).

Ņemot vērā noilguma termiņus, kas paredzēti valstu tiesību aktos (krimināltiesībās) un Kopienas tiesību aktos (piem., Regulas (EK, Euratom) 2988/95 3. pants), maksimālo ilgumu noteikšana izmeklēšanas padarītu efektīvākas.

| 81. | Joprojām ir grūti noteikt izmeklēšanu reālos rezultātus. Iekšējās izmeklēšanās kopš 1988. gada gandrīz nav notikusi nekāda attīstība attiecībā uz sankciju piemērošanu. Tiesiskie un juridiskie risinājumi pārsvarā izrādās neefektīvi (sk. 37. punktu). |
| --- | --- |

81.

Joprojām ir grūti noteikt izmeklēšanu reālos rezultātus. Iekšējās izmeklēšanās kopš 1988. gada gandrīz nav notikusi nekāda attīstība attiecībā uz sankciju piemērošanu. Tiesiskie un juridiskie risinājumi pārsvarā izrādās neefektīvi (sk. 37. punktu).

| 82. | Biroja finanšu pēcpārbaudēm tiek atveltīts daudz Biroja resursu (sk. 31. un 54. punktu). Tieslietu pēcpārbaudes nepievieno daudz vērtības izdarītajiem secinājumiem (sk. 43. punktu).

  Finanšu pēcpārbaudēm nevajadzētu būt Biroja kompetencē. Par izmeklēšanās atklātu summu piedziņu atbild pilnvarotājas struktūras Komisijā un dalībvalstīs. Kredītrīkotājiem un dalībvalstīm būtu operatīvi jāinformē OLAF par piedzītām vai norakstītām summām. Tieslietu pēcpārbaudes būtu veicamas tikai tad, ja pēc kriminālprocesa sākotnējo izdevumu kredītrīkotājam jāsāk piedziņa civilprocesa kārtībā. Par likumdošanas pēcpārbaudēm arī turpmāk būtu jāatbild nozaru ģenerāldirektorātiem, izmantojot Biroja iesniegtos kopsavilkuma pārskatus. |
| --- | --- |

82.

Biroja finanšu pēcpārbaudēm tiek atveltīts daudz Biroja resursu (sk. 31. un 54. punktu). Tieslietu pēcpārbaudes nepievieno daudz vērtības izdarītajiem secinājumiem (sk. 43. punktu).

Finanšu pēcpārbaudēm nevajadzētu būt Biroja kompetencē. Par izmeklēšanās atklātu summu piedziņu atbild pilnvarotājas struktūras Komisijā un dalībvalstīs. Kredītrīkotājiem un dalībvalstīm būtu operatīvi jāinformē OLAF par piedzītām vai norakstītām summām. Tieslietu pēcpārbaudes būtu veicamas tikai tad, ja pēc kriminālprocesa sākotnējo izdevumu kredītrīkotājam jāsāk piedziņa civilprocesa kārtībā. Par likumdošanas pēcpārbaudēm arī turpmāk būtu jāatbild nozaru ģenerāldirektorātiem, izmantojot Biroja iesniegtos kopsavilkuma pārskatus.

| 83. | Kārtējo izmeklēšanas darbību likumībai nepiemēro neatkarīgu kontroli (57). Izmeklēšanu procedūras aizvien nav kārtīgi kodificētas (sk 27. punktu).

  Procedūru kodificēšana garantētu to, ka izmeklēšanas darbības ir paredzamas, ka lietu izskatīšanai ir konkrēti termiņi un ka visās izmeklēšanas stadijās ir aizsargātas izmeklēšanas subjekta tiesības uz taisnīgu tiesu un garantēta piekļuve lietas materiāliem. Tāpat šajā kodeksā būtu jānostiprina izmeklēšanu slepenības princips un jāparedz mehānismi izmeklēšanas darbību likumības kontrolei. Kodeksam vajadzētu būt ar likumisku spēku, publicētam un tādam, lai pārskatāmi varētu piemērot OLAF
  izmeklēšanu pamatprincipus, cita starpā, caurredzamību un sacīkstes principu
  . |
| --- | --- |

83.

Kārtējo izmeklēšanas darbību likumībai nepiemēro neatkarīgu kontroli (57). Izmeklēšanu procedūras aizvien nav kārtīgi kodificētas (sk 27. punktu).

Procedūru kodificēšana garantētu to, ka izmeklēšanas darbības ir paredzamas, ka lietu izskatīšanai ir konkrēti termiņi un ka visās izmeklēšanas stadijās ir aizsargātas izmeklēšanas subjekta tiesības uz taisnīgu tiesu un garantēta piekļuve lietas materiāliem. Tāpat šajā kodeksā būtu jānostiprina izmeklēšanu slepenības princips un jāparedz mehānismi izmeklēšanas darbību likumības kontrolei. Kodeksam vajadzētu būt ar likumisku spēku, publicētam un tādam, lai pārskatāmi varētu piemērot OLAF
  izmeklēšanu pamatprincipus, cita starpā, caurredzamību un sacīkstes principu
  .

| 84. | Tiešo izdevumu jomā OLAF ir atkarīgs no sadarbības ar valstu iestādēm. Dažas dalībvalstis ar Biroju sadarbojas labprātīgāk nekā citas, lai gan Biroja rīcībā nav visi līdzekļi faktu noskaidrošanai (sk. 15. un 37. punktu). |
| --- | --- |

84.

Tiešo izdevumu jomā OLAF ir atkarīgs no sadarbības ar valstu iestādēm. Dažas dalībvalstis ar Biroju sadarbojas labprātīgāk nekā citas, lai gan Biroja rīcībā nav visi līdzekļi faktu noskaidrošanai (sk. 15. un 37. punktu).

| 85. | Pašu resursu un dalīti pārvaldītu izdevumu jomās sadarbība ar dalībvalstīm, kura notiek saskaņā ar ad hoc noteikumiem un savstarpējās palīdzības procedūrām (Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96), bieži ir viduvēja (sk. 15. un 32. punktu).

  Lai precizētu kārtību sadarbībai ar dalībvalstu iestādēm, derētu vai nu pieņemt īpašu Padomes regulu, kurā tiktu sīki izstrādāta šāda sadarbības kārtība (sk. ierosinātos grozījumus Regulā (EK) Nr. 1073/1999), vai arī slēgt nolīgumus ar valstu izmeklēšanas iestādēm, kuras vislabāk varētu palīdzēt Birojam (58). |
| --- | --- |

85.

Pašu resursu un dalīti pārvaldītu izdevumu jomās sadarbība ar dalībvalstīm, kura notiek saskaņā ar ad hoc noteikumiem un savstarpējās palīdzības procedūrām (Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96), bieži ir viduvēja (sk. 15. un 32. punktu).

Lai precizētu kārtību sadarbībai ar dalībvalstu iestādēm, derētu vai nu pieņemt īpašu Padomes regulu, kurā tiktu sīki izstrādāta šāda sadarbības kārtība (sk. ierosinātos grozījumus Regulā (EK) Nr. 1073/1999), vai arī slēgt nolīgumus ar valstu izmeklēšanas iestādēm, kuras vislabāk varētu palīdzēt Birojam (58).

| 86. | Biroja izveidotā lietu uzskaites sistēma (CMS un reģistrs) ir būtisks solis uz priekšu dokumentu un izmeklēšanas materiālu kontrolē (sk. 17. punktu). |
| --- | --- |

86.

Biroja izveidotā lietu uzskaites sistēma (CMS un reģistrs) ir būtisks solis uz priekšu dokumentu un izmeklēšanas materiālu kontrolē (sk. 17. punktu).

| 87. | CMS datubāzes netiek izmantotas pilnīgi, lai tās patiešām kļūtu par izmeklēšanu pārvaldības sistēmu un atbalstu lēmumu pieņemšanai, kaut arī tāds instruments izmeklēšanu pārvaldīšanai un veikšanai ir vajadzīgs (sk. 34. un 36. punktu).


  CMS datubāzes būtu jāizmanto tā, lai dokumentācijas sistēmu patiešām padarītu par izmeklēšanu pārvaldības sistēmu un atbalstu lēmumu pieņemšanai. Ja papildus tam tiktu precizēta vadības atbildība par izmeklētājiem, tad izmeklēšanas kļūtu efektīvākas un tiktu novērsti kavējumi. Šie jautājumi, tāpat kā sīkāk definēta vadības atbildība, būtu iekļaujami OLAF rokasgrāmatā. Lai rokasgrāmatu padarītu lietojamāku, visi norādījumi par izmeklēšanu organizēšanu, veikšanu un pārraudzīšanu apvienojami vienā krājumā. Īpaša uzmanība veltāma izmeklētāju mācībām (izmeklēšanas paņēmieni; nozaru, valstu un Kopienas tiesību akti; pārskatu sagatavošanas iemaņas u. tml.). |
| --- | --- |

87.

CMS datubāzes netiek izmantotas pilnīgi, lai tās patiešām kļūtu par izmeklēšanu pārvaldības sistēmu un atbalstu lēmumu pieņemšanai, kaut arī tāds instruments izmeklēšanu pārvaldīšanai un veikšanai ir vajadzīgs (sk. 34. un 36. punktu).

CMS datubāzes būtu jāizmanto tā, lai dokumentācijas sistēmu patiešām padarītu par izmeklēšanu pārvaldības sistēmu un atbalstu lēmumu pieņemšanai. Ja papildus tam tiktu precizēta vadības atbildība par izmeklētājiem, tad izmeklēšanas kļūtu efektīvākas un tiktu novērsti kavējumi. Šie jautājumi, tāpat kā sīkāk definēta vadības atbildība, būtu iekļaujami OLAF rokasgrāmatā. Lai rokasgrāmatu padarītu lietojamāku, visi norādījumi par izmeklēšanu organizēšanu, veikšanu un pārraudzīšanu apvienojami vienā krājumā. Īpaša uzmanība veltāma izmeklētāju mācībām (izmeklēšanas paņēmieni; nozaru, valstu un Kopienas tiesību akti; pārskatu sagatavošanas iemaņas u. tml.).

| 88. | Daudz resursu tiek ieguldīts ziņojumu sagatavošanā, lai gan tajos iekļautā informācija ne vienmēr ir pietiekami skaidra, lai pēc tās spriestu par Biroja efektivitāti, tā kā nav attiecīgu darba izpildes rādītāju (sk. 37., 39. un 43. punktu).

  Jāsamazina sagatavojamo ziņojumu skaits un jāpievērš lielāka uzmanība tajos iekļautās informācijas vērtībai. Statistikas datiem jābūt uzticamākiem un lietderīgākiem tā, lai varētu izdarīt salīdzināšanu laikā. Šajā sakarā darba izpildes rādītāju ieviešana, pamatojoties uz faktiskajiem, nevis potenciāliem rezultātiem, ieviestu lielāku skaidrību. |
| --- | --- |

88.

Daudz resursu tiek ieguldīts ziņojumu sagatavošanā, lai gan tajos iekļautā informācija ne vienmēr ir pietiekami skaidra, lai pēc tās spriestu par Biroja efektivitāti, tā kā nav attiecīgu darba izpildes rādītāju (sk. 37., 39. un 43. punktu).

Jāsamazina sagatavojamo ziņojumu skaits un jāpievērš lielāka uzmanība tajos iekļautās informācijas vērtībai. Statistikas datiem jābūt uzticamākiem un lietderīgākiem tā, lai varētu izdarīt salīdzināšanu laikā. Šajā sakarā darba izpildes rādītāju ieviešana, pamatojoties uz faktiskajiem, nevis potenciāliem rezultātiem, ieviestu lielāku skaidrību.

Resursu izmantošana izmeklēšanu atbalstam

| 89. | Biroja reaktīvā izmeklēšanas politika neļauj tam rast kopskatu par paredzamo darba slodzi un atbilstoši organizēt izmeklēšanas grupas (sk. 26. un 62. punktu). Darbinieku piesaistīšana nodaļām Izmeklēšanu direkcijā nav caurredzama. Personāla vadību apgrūtina pārāk liels skaits pagaidu amata vietu, kas rada nestabilitāti (sk. 63. un 64. punktu).

  Būtu jāuzrauga katras struktūrvienības darba slodze un jāievieš iedarbīgs personālvadības ģenerālplāns tā, lai tiktu atrisinātas strukturālas iedabas problēmas personālvadībā. Ja papildus tam tiktu racionalizēta arī izmeklēšanas grupu vadīšana, tad tas veicinātu līdzsvaru nodaļās darbinieku skaita ziņā, ļaujot nodaļu vadītājiem izmeklēšanas pārraudzīt ciešāk. |
| --- | --- |

89.

Biroja reaktīvā izmeklēšanas politika neļauj tam rast kopskatu par paredzamo darba slodzi un atbilstoši organizēt izmeklēšanas grupas (sk. 26. un 62. punktu). Darbinieku piesaistīšana nodaļām Izmeklēšanu direkcijā nav caurredzama. Personāla vadību apgrūtina pārāk liels skaits pagaidu amata vietu, kas rada nestabilitāti (sk. 63. un 64. punktu).

Būtu jāuzrauga katras struktūrvienības darba slodze un jāievieš iedarbīgs personālvadības ģenerālplāns tā, lai tiktu atrisinātas strukturālas iedabas problēmas personālvadībā. Ja papildus tam tiktu racionalizēta arī izmeklēšanas grupu vadīšana, tad tas veicinātu līdzsvaru nodaļās darbinieku skaita ziņā, ļaujot nodaļu vadītājiem izmeklēšanas pārraudzīt ciešāk.

| 90. | Stratēģiskās analīzes dienesti Izmeklēšanu direkciju joprojām ietekmē niecīgi. Šo dienestu ieguldījums riska analīzē ir ierobežots (sk. 46. punktu).

  Stratēģiskās analīzes dienestu misija jāpārdefinē tā, lai tie varētu dot lielāku ieguldījumu tādu situāciju apzināšanā, kuru iznākumā varētu tikt ierosinātas ārējās izmeklēšanas riskantākajās nozarēs. Šādā nolūkā minētajiem dienestiem jācenšas uzlabot dalībvalstu iesūtīto datu struktūra, veids un precizitāte, kas ļautu veidot datubāzi, kurā varētu meklēt anomālijas un uz kuras pamata varētu sāktu izmeklēšanas. |
| --- | --- |

90.

Stratēģiskās analīzes dienesti Izmeklēšanu direkciju joprojām ietekmē niecīgi. Šo dienestu ieguldījums riska analīzē ir ierobežots (sk. 46. punktu).

Stratēģiskās analīzes dienestu misija jāpārdefinē tā, lai tie varētu dot lielāku ieguldījumu tādu situāciju apzināšanā, kuru iznākumā varētu tikt ierosinātas ārējās izmeklēšanas riskantākajās nozarēs. Šādā nolūkā minētajiem dienestiem jācenšas uzlabot dalībvalstu iesūtīto datu struktūra, veids un precizitāte, kas ļautu veidot datubāzi, kurā varētu meklēt anomālijas un uz kuras pamata varētu sāktu izmeklēšanas.

| 91. | Atbalsts tieslietās ir noderīgs, ņemot vērā dažu Kopienas tiesību aktu sarežģītību. Šajā jomā palīdzība izmeklēšanas dienestiem ir regulāra. No otras puses, tik viennozīmīgi nav vērtējams ieguldījums, ko Biroja izmeklēšanām dod darbs saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju (sk. 53. un 55. punktu).

  Tā kā darbs, kas saistīts ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju, nav tieši ietekmējis izmeklēšanu veikšanu, tad šo darbu labāk varētu uzņemties citi Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

91.

Atbalsts tieslietās ir noderīgs, ņemot vērā dažu Kopienas tiesību aktu sarežģītību. Šajā jomā palīdzība izmeklēšanas dienestiem ir regulāra. No otras puses, tik viennozīmīgi nav vērtējams ieguldījums, ko Biroja izmeklēšanām dod darbs saistībā ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju (sk. 53. un 55. punktu).

Tā kā darbs, kas saistīts ar finansiālo interešu aizsardzības stratēģiju, nav tieši ietekmējis izmeklēšanu veikšanu, tad šo darbu labāk varētu uzņemties citi Komisijas dienesti.

| 92. | Palīdzības darbības noder tad, kad ir vajadzīgs konkrēts atbalsts dalībvalstīm saistībā ar pārrobežu izmeklēšanu koordinēšanu vai analīzi. Biroja periferālās darbības, jo īpaši tās, kas saistītas ar finansiālo interešu aizsardzības politiku tās plašākā nozīmē, novirza vadības uzmanību no tās pienākuma pārraudzīt un atbalstīt izmeklēšanas funkciju. Ja minētās darbības prasa uzņemties atbildību, kas parasti uzticēta Komisijas funkcionālajiem dienestiem (piemēram, programmu pārvaldība), tad Biroja resursu mobilizēšana šīm darbībām nav labākais risinājums (sk. 55. un 59. punktu).

  Par programmu pārvaldību būtu jāatbild Komisijas funkcionālajiem dienestiem, kas tam ir labāk sagatavoti nekā Birojs. |
| --- | --- |

92.

Palīdzības darbības noder tad, kad ir vajadzīgs konkrēts atbalsts dalībvalstīm saistībā ar pārrobežu izmeklēšanu koordinēšanu vai analīzi. Biroja periferālās darbības, jo īpaši tās, kas saistītas ar finansiālo interešu aizsardzības politiku tās plašākā nozīmē, novirza vadības uzmanību no tās pienākuma pārraudzīt un atbalstīt izmeklēšanas funkciju. Ja minētās darbības prasa uzņemties atbildību, kas parasti uzticēta Komisijas funkcionālajiem dienestiem (piemēram, programmu pārvaldība), tad Biroja resursu mobilizēšana šīm darbībām nav labākais risinājums (sk. 55. un 59. punktu).

Par programmu pārvaldību būtu jāatbild Komisijas funkcionālajiem dienestiem, kas tam ir labāk sagatavoti nekā Birojs.

Attiecības starp Biroju un Pārraudzības komiteju

| 93. | Tādai organizācijai kā Birojs ir vajadzīgas skaidras vadlīnijas vadības atbildībai un skaidra pārraudzības kārtība. Neskatoties uz to, Pārraudzības komitejas mandāts kļuvis neskaidrs. Turklāt Pārraudzības komiteja Biroja direktoram nesniedz visu vajadzīgo atbalstu (sk. 70. punktu).

  Pārraudzības komitejas loma būtu jāpārskata, lai novērstu jebkādu iejaukšanos kārtējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

93.

Tādai organizācijai kā Birojs ir vajadzīgas skaidras vadlīnijas vadības atbildībai un skaidra pārraudzības kārtība. Neskatoties uz to, Pārraudzības komitejas mandāts kļuvis neskaidrs. Turklāt Pārraudzības komiteja Biroja direktoram nesniedz visu vajadzīgo atbalstu (sk. 70. punktu).

Pārraudzības komitejas loma būtu jāpārskata, lai novērstu jebkādu iejaukšanos kārtējās izmeklēšanās.

Biroja izmeklēšanas funkcijas uzsvēršana

| 94. | OLAF atrašanās Komisijas paspārnē nav apdraudējusi Biroja izmeklēšanas funkcijas neatkarību, neskatoties uz dažām saziņas problēmām. Tādēļ nešķiet, ka būtu jāpārskata Biroja statuss. Tajā pašā laikā vajadzēja pievērst lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijas vadībai, lai garantētu kvalitatīvus izmeklēšanu rezultātus un novērstu pārklāšanos ar Komisijas dienestu veikto darbu. Biroja pirmo piecu pastāvēšanas gadu pieredze liecina, ka vajadzētu pārdomāt, kā efektīvāk sasniegt plānotos izmeklēšanu rezultātus – vai nu tie būtu nelikumīgi piesavinātu līdzekļu piedziņa, vai disciplināru vai kriminālu sankciju piemērošana.

  No iepriekš teiktā izriet, ka tad, ja Birojs vairāk koncentrētos izmeklēšanas funkcijai, kā to norādīja arī Komisijas priekšsēdētājs 2003. gada novembrī, celtos izmeklēšanu efektivitāte, atbildību par preventīviem pasākumiem vai tiesību aktiem atstājot citu organizāciju ziņā. Papildus šādai efektivitātes celšanai būtu jāveic izmaiņas Biroja pārvaldībā, attiecīgi grozot tiesību aktus (59). |
| --- | --- |

94.

OLAF atrašanās Komisijas paspārnē nav apdraudējusi Biroja izmeklēšanas funkcijas neatkarību, neskatoties uz dažām saziņas problēmām. Tādēļ nešķiet, ka būtu jāpārskata Biroja statuss. Tajā pašā laikā vajadzēja pievērst lielāku uzmanību izmeklēšanas funkcijas vadībai, lai garantētu kvalitatīvus izmeklēšanu rezultātus un novērstu pārklāšanos ar Komisijas dienestu veikto darbu. Biroja pirmo piecu pastāvēšanas gadu pieredze liecina, ka vajadzētu pārdomāt, kā efektīvāk sasniegt plānotos izmeklēšanu rezultātus – vai nu tie būtu nelikumīgi piesavinātu līdzekļu piedziņa, vai disciplināru vai kriminālu sankciju piemērošana.

No iepriekš teiktā izriet, ka tad, ja Birojs vairāk koncentrētos izmeklēšanas funkcijai, kā to norādīja arī Komisijas priekšsēdētājs 2003. gada novembrī, celtos izmeklēšanu efektivitāte, atbildību par preventīviem pasākumiem vai tiesību aktiem atstājot citu organizāciju ziņā. Papildus šādai efektivitātes celšanai būtu jāveic izmaiņas Biroja pārvaldībā, attiecīgi grozot tiesību aktus (59).

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 9. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Sk. OLAF darbības vērtējuma ziņojuma 15. pantu (KOM(2003) 154 galīgā redakcija, 2.4.2003.).

1

OLAF

(2)  Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EAEK, Euratom (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.); Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.).

2

Euratom

(3)  Krāpšanas novēršanas koordinācijas uzdevumgrupa līdz 1987. gadam un Krāpšanas novēršanas koordinācijas vienība (UCLAF) no 1987. līdz 1999. gadam. Sk. Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 8/98 (OV C 230, 22.7.1998.), kura secinājumi veicināja debates, kas sekmēja OLAF izveidošanu.

3

UCLAF

OLAF

(4)  Lēmuma 1999/352/EK, EAEK, Euratom 2. panta 3. līdz 7. punkts. Saistībā ar darbībām, kas attiecas uz Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzību, Komisija ir izraudzījusies OLAF par galveno vadītāju 31 darbībai no tām 37 darbībām, ko Komisija ir iekļāvusi savā 2004. līdz 2005. gada rīcības plānā.

4

Euratom

OLAF

(5)  Izveidots 2002. gada februārī, lai veiktu izmeklēšanas un organizētu Komisijas disciplinārlietas. Attiecības starp Biroju un IDOC bija paredzēts reglamentēt nolīgumā, kura izstrāde vēl nav pilnībā pabeigta.

5

IDOC

(6)  Sk. 3. tabulu Papildu vērtējuma ziņojumā par OLAF darbībām, SEK(2004) 1370, 26.10.2004. Deviņas lietas vēl nebija pabeigtas 2004. gada 30. jūnijā, 280 lietās notika pēcpārbaudes.

6

OLAF

(7)  Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 8/98 1.6. punktu, (OV C 230, 22.7.1998.).

7

(8)  Sk. 7.42. punktu Palātas pārskatā par 2000. finanšu gadu (OV C 359, 15.12.2001.).

8

(9)  Piemēram, Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.) attiecībā uz administratīviem sodiem par pārkāpumiem, Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.) attiecībā uz pārbaudēm uz vietas, vai arī īpašas regulas par pašu resursiem, struktūrfondiem, Eiropas Attīstības fondu u.c.

9

Euratom

Euratom, EK

(10)  1999. gada sākumā UCLAF štata vietu sarakstā bija 149 štata vietas.

10

UCLAF

(11)  Ieskaitot 13 valsts ekspertus norīkojumā (END).

11

END

(12)  Vērtējums, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 15. pantu.

12

(13)  Papildu vērtējuma ziņojums par OLAF darbībām, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

13

OLAF

(14)  Galvenokārt Īpašais ziņojums Nr. 8/98 (OV C 230, 22.7.1998.) un apsvērumi 7. nodaļā Palātas pārskatā par 2000. finanšu gadu (OV C 359, 15.12.2001.).

14

(15)  KOM(2004) 103 galīgā redakcija, 10.2.2004.

15

(16)  Case management system (CMS).

16

Case management system (CMS).

(17)  Novērtējuma atskaitēm ir šādas standarta daļas: 1. Vēsture; 2. Apsūdzība; 3. Informācijas ticamība un avots; 4. OLAF kompetence; 5. Apsveramā metode; 6. Finansiālā ietekme un piedziņas iespējamība; 7. Prioritātes līmenis; 8. Ierosinātais darba plāns; 9. Resursu piešķiršana.

17

OLAF

(18)  Ja apsūdzība ir tik vāji pamatota, ka nav vērts sākt pat novērtēšanas posmu, lietu tūlīt pārtrauc bez jebkādas turpmākas rīcības (prima facie non-case).

18

prima facie non-case

(19)  Sk. 1.5. un 1.6. punktu Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 8/98 (OV C 230, 22.7.1998.).

19

(20)  Struktūrfondi ir īpaši problemātiski, jo tiem vajadzīgie dokumenti un sīki finanšu dati ir pieejami tikai reģionu līmenī, bet ne Kopienas vai valstu līmenī.

20

(21)  Prasība dalībvalstīm iesniegt informāciju ir skaidri definēta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. pantā.

21

(22)  Pārskats par 2000. finanšu gadu, 7.49. punkts (OV C 359, 15.12.2001.).

22

(23)  Noteikumi par izmeklēšanas procedūrām ir izkaisīti vairākos tekstos, bet tos varētu konsolidēt (Regula (EK) Nr. 1073/99, Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95, iestāžu vienošanās, IDOC memorands un Civildienesta noteikumi).

23

Euratom

Euratom

IDOC

(24)  Otrais ieteikums Komisijas 2003. gada oktobra vērtējuma ziņojumā attiecas uz administratīvu noteikumu kopuma sagatavošanu izmeklēšanas pasākumu īstenošanai.

24

(25)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. pantā ir skaidri paredzēta informācijas sniegšana OLAF izmeklēšanām.

25

OLAF

(26)  9. panta 4. punktā Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Birojs, Kopienas iestādēm un organizācijām ir prasīts informēt Biroju par disciplināriem pasākumiem, ko tās piemēro, reaģējot uz Biroja ieteikumiem.

26

(27)  Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97 (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

27

(28)  Sk. Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 10. jūlija spriedumu lietā Komisija/EIB (164. punkts).

28

(29)  Jo īpaši Beļģijā un Luksemburgā.

29

(30)  Sk. analīzi 1.3.2. iedaļā Biroja Papildu vērtējuma ziņojumā, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

30

(31)  Savā Pārskatā par 2000. finanšu gadu (7.49. punktā) Palāta norādīja, ka nepastāvēja sistēma, saskaņā ar kuru vienkopus reģistrēt izziņas darba rezultātus un piedzītās summas.

31

(32)  Te jāuzsver atšķirība starp ieteikumiem izmeklēšanu ziņojumos un disciplinārām vai tiesiskām sekām kā reālam izmeklēšanu iznākumam. Tāpat jāizšķir pieprasītā piedziņa un reāli piedzītie līdzekļi.

32

(33)  EK priekšsēdētāja Prodi uzstāšanās Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejā 2003. gada 18. novembrī.

33

(34)  Tā ir palīdzība, ko sniedz to sistēmu pārvaldībai, kurām ziņo un kurās uzskaita dalībvalstīs atklātus krāpšanas gadījumus (AFIS, ECR u.c.)

34

AFIS, ECR

(35)  Krāpšanas apkarošanas biroja Piektais pārskats (2003. gada jūlijs – 2004. gada jūnijs), 3.1.1. punkts.

35

(36)  Sk. 2004. gada 10. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 3/2004 (OV C 269, 4.11.2004.).

36

(37)  C.2. nodaļa ir iesaistīta AFIS sistēmas tehniskajā uzturēšanā. Birojam būtu vajadzīga piekļuve šai sistēmai pat tad, ja to uzturētu kāds cits Komisijas dienests.

37

AFIS

(38)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 3/2004.

38

(39)  Patstāvīgo darba vietu skaits A un B kategorijā pieauga no 107 vietām 1999. gadā līdz 143 vietām 2000. gadā, savukārt nokritās līdz 109 vietām 2001. gadā.

39

(40)  Šie Komisijas ģenerāldirektorāti daudz izmanto augsta līmeņa izmeklētāju grupas.

40

(41)  Īpašajā ziņojumā Nr. 8/98 Palāta jau norādīja, ka lielais skaits pagaidu darbinieku varētu traucēt Biroja darba nepārtrauktību.

41

(42)  Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, 4. pants.

42

Euratom

(43)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 1. punkts.

43

(44)  1999. gada 17. novembra Procedūras noteikumi, 2. pants (OV L 41, 15.2.2000.).

44

(45)  Direktors apspriežas ar Komiteju saskaņā ar Lēmuma 1999/352/EK, EOTK, Euratom 6. panta 2. punktu, kurā netiek prasīts sniegt oficiālu atzinumu.

45

Euratom

(46)  Regulā (EK) Nr. 1073/1999 ir prasīts informēt Komiteju par lietām, ko Biroja direktors nodod tiesībsargājošajām iestādēm, taču šādai informēšanai nav noteikts termiņš. Komitejas Procedūras noteikumu 22. panta 5. punkts ir ieviests iepriekšējas informēšanas princips.

46

(47)  22. panta 6. punkts.

47

(48)  22. panta 7. punkts.

48

(49)  3. panta b) punkts.

49

(50)  4. panta 5. punkts, 19. panta 7. punkts un 25. pants.

50

(51)  19. panta 1. un 2. punkts.

51

(52)  19. panta 4. punkts.

52

(53)  Pat EK Statistikas biroja krīzes laikā 2003. gadā Komisija apzināti centās neiejaukties izmeklēšanā.

53

(54)  Sk. arī Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. pantu, kurā dalībvalstīm ir uzdots sniegt Komisijai palīdzību, kas vajadzīga finansiālo interešu aizsardzībai.

54

Euratom

(55)  Tostarp 14 iekšējās izmeklēšanas.

55

(56)  Piemēram, ieņēmumi un dalīti pārvaldīti izdevumi, tieši pārvaldīti izdevumi, iekšējās izmeklēšanas u. c.

56

(57)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 14. pantu. Jauno Civildienesta noteikumu 90.a pantā nav atrisināts jautājums, kā nodrošināt neatkarību pirmstiesas apelācijām attiecībā uz Biroja izmeklēšanas darbībām.

57

(58)  Šāda veida nolīgums jau ir noslēgts ar Itālijas Guardia di finanza.

58

(59)  Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Birojs; Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Biroju; Lēmums 1999/396/EK, EOTK, Euratom (OV L 149, 16.6.1999., 57. lpp.) par noteikumiem iekšējās izmeklēšanas veikšanai.

59

Euratom

Euratom

---

I PIELIKUMS

OLAF STRUKTŪRA

Image

---

II PIELIKUMS

GALVENIE TRŪKUMI, KAS NOVĒROTI IZSKATĪTAJĀ IZMEKLĒŠANU PARAUGĀ

| Novērtējumi (izskatītas 30 darbības) |
| --- |
| Kavējumi darba izpildē | 16 gadījumi |
| Nepietiekama pārraudzība | 13 gadījumi |
| Neprecīzi izmeklēšanas mērķi | 12 gadījumi |
| Nepilnīgi CMS materiāli | 15 gadījumi |
| Izmeklēšanas (izskatītas 62 darbības) |
| Kavējumi darba izpildē | 34 gadījumi |
| Nepietiekama pārraudzība | 24 gadījumi |
| Ierobežots izmeklēšanas darbs | 10 gadījumi |
| Nekvalitatīvi ziņojumi | 15 gadījumi |
| Neprecīzi izmeklēšanas mērķi | 28 gadījumi |
| Nepilnīgi CMS materiāli | 13 gadījumi |
| Pēcpārbaudes (izskatītas 25 darbības) |
| Kavējumi darba izpildē | 22 gadījumi |
| Ierobežota pēcpārbaudes lietderība | 8 gadījumi |
| Nepietiekama pārraudzība | 7 gadījumi |
| Nepilnīgi CMS materiāli | 6 gadījumi |
| Ierobežotas pēcpārbaudes | 5 gadījumi |

Novērtējumi (izskatītas 30 darbības)

Kavējumi darba izpildē

16 gadījumi

Nepietiekama pārraudzība

13 gadījumi

Neprecīzi izmeklēšanas mērķi

12 gadījumi

Nepilnīgi CMS materiāli

15 gadījumi

Izmeklēšanas (izskatītas 62 darbības)

Kavējumi darba izpildē

34 gadījumi

Nepietiekama pārraudzība

24 gadījumi

Ierobežots izmeklēšanas darbs

10 gadījumi

Nekvalitatīvi ziņojumi

15 gadījumi

Neprecīzi izmeklēšanas mērķi

28 gadījumi

Nepilnīgi CMS materiāli

13 gadījumi

Pēcpārbaudes (izskatītas 25 darbības)

Kavējumi darba izpildē

22 gadījumi

Ierobežota pēcpārbaudes lietderība

8 gadījumi

Nepietiekama pārraudzība

7 gadījumi

Nepilnīgi CMS materiāli

6 gadījumi

Ierobežotas pēcpārbaudes

5 gadījumi

Image

---

KOMISIJAS ATBILDES

Atbilžu pielikumā Komisija pievieno OLAF Uzraudzības komitejas atbildes uz 66. līdz 72. punktu un uz 93. punktu. Komisija un OLAF norāda, ka to uzskati nesakrīt ar dažiem Komitejas paustajiem uzskatiem.

KOPSAVILKUMS

| III. | Pateicoties informācijas atlasei (1), OLAF pagaidām ir spējīgs izskatīt ikvienu nopietnu saņemto paziņojumu. Nākotnē Birojs vēlas palielināt lietu izskatīšanas efektivitāti un pārraudzību, izstrādājot dziļāku stratēģisko analīzi, un piemēroties jaunām prioritātēm. |
| --- | --- |

III.

Pateicoties informācijas atlasei (1), OLAF pagaidām ir spējīgs izskatīt ikvienu nopietnu saņemto paziņojumu. Nākotnē Birojs vēlas palielināt lietu izskatīšanas efektivitāti un pārraudzību, izstrādājot dziļāku stratēģisko analīzi, un piemēroties jaunām prioritātēm.

| IV. | Izmeklēšanai un atbalsta un koordinācijas pasākumiem ir viens un tas pats mērķis: finanšu interešu aizsardzība. To atšķiršana ir skaidra, tā balstās uz Regulu Nr. 1073/1999. Tā izpaužas lomā, kādu spēlē Birojs (saskaņā ar savām spējām, pilnvarām un savu neatkarīgo statusu). Biroja struktūras iespējamās reformas ietvaros saskaņā ar iestāžu lēmumiem (2) varētu tikt plānota šo dažādo kategoriju atšķiršanas uzlabošana organizatoriskajā ziņā. |
| --- | --- |

IV.

Izmeklēšanai un atbalsta un koordinācijas pasākumiem ir viens un tas pats mērķis: finanšu interešu aizsardzība. To atšķiršana ir skaidra, tā balstās uz Regulu Nr. 1073/1999. Tā izpaužas lomā, kādu spēlē Birojs (saskaņā ar savām spējām, pilnvarām un savu neatkarīgo statusu). Biroja struktūras iespējamās reformas ietvaros saskaņā ar iestāžu lēmumiem (2) varētu tikt plānota šo dažādo kategoriju atšķiršanas uzlabošana organizatoriskajā ziņā.

| V. | Atzinumi par pārvaldību ir balstīti uz Revīzijas palātas analizēto lietu izlasi. To pārvaldīšana vēl neatspoguļo kopš 2003. gada panākto progresu. Tādēļ Revīzijas palātas izteiktā piezīme par pārraudzības nepietiekamību jāskata niansēti (no 2000. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam ir slēgtas 957 no UCLAF pārņemtās lietas, un pēdējo trīs gadu laikā izmeklēšanas vidējais ilgums no 33 mēnešiem ir samazinājies līdz 22 mēnešiem 2004. gadā). Jāpiebilst, ka ar Komisijas priekšlikumu nosaka izmeklēšanas maksimālo ilgumu. (Sk. Regulu Nr. 1073/99 un 1074/99 grozījumu priekšlikumus (3)). |
| --- | --- |

V.

Atzinumi par pārvaldību ir balstīti uz Revīzijas palātas analizēto lietu izlasi. To pārvaldīšana vēl neatspoguļo kopš 2003. gada panākto progresu. Tādēļ Revīzijas palātas izteiktā piezīme par pārraudzības nepietiekamību jāskata niansēti (no 2000. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam ir slēgtas 957 no UCLAF pārņemtās lietas, un pēdējo trīs gadu laikā izmeklēšanas vidējais ilgums no 33 mēnešiem ir samazinājies līdz 22 mēnešiem 2004. gadā). Jāpiebilst, ka ar Komisijas priekšlikumu nosaka izmeklēšanas maksimālo ilgumu. (Sk. Regulu Nr. 1073/99 un 1074/99 grozījumu priekšlikumus (3)).

| VI. | VI. Pēc kancelejā veiktā pirmā posma, OLAF pašreiz spēj nodrošināt kvalitātes un likumības kontroli, pateicoties atbildīgajiem vadītājiem, izpildkomitejai un tiesnešu un pārraudzības vienībām. Turklāt Birojs velta lielāku uzmanību savu izmeklēšanas darbību plānošanai, izmantojot darba plānus.
  Sadarbība ar dalībvalstīm prasa pastāvīgu un nemitīgu piepūli gan no vienas, gan no otras puses. OLAF šo jomu noteica kā prioritāru uzlabojumu veikšanai. Šī sadarbība, par ko interesējas arī Komisija, ieteikumā Nr. 14 Komisijas ziņojumā par OLAF darbību izvērtēšanu (4) ir tikusi raksturota kā daudzdisciplīnu dienestu platforma. |
| --- | --- |

VI.

VI. Pēc kancelejā veiktā pirmā posma, OLAF pašreiz spēj nodrošināt kvalitātes un likumības kontroli, pateicoties atbildīgajiem vadītājiem, izpildkomitejai un tiesnešu un pārraudzības vienībām. Turklāt Birojs velta lielāku uzmanību savu izmeklēšanas darbību plānošanai, izmantojot darba plānus.

Sadarbība ar dalībvalstīm prasa pastāvīgu un nemitīgu piepūli gan no vienas, gan no otras puses. OLAF šo jomu noteica kā prioritāru uzlabojumu veikšanai. Šī sadarbība, par ko interesējas arī Komisija, ieteikumā Nr. 14 Komisijas ziņojumā par OLAF darbību izvērtēšanu (4) ir tikusi raksturota kā daudzdisciplīnu dienestu platforma.

| VII. | Pēc tādiem konkrētiem pasākumiem, kas paveikti izmeklēšanas rezultātā, kā nodošana tiesas iestādēm vai parādu piedzīšana, par OLAF efektivitāti var spriest tikai daļēji. Izlemt, kas darāms izmeklēšanas rezultātā, ir valsts iestāžu un, atsevišķos gadījumos, Kopienas iestāžu pārziņā, un tas ir ārpus OLAF kontroles.
  Tā kā efektivitātes rādītāju noteikšana un piemērošana ir komplicēta, OLAF ir sācis pētīt šo tēmu, izmantojot valsts izmeklēšanas dienestu pieredzi. OLAF izskata iespēju saņemt no dalībvalstu iestādēm atgriezenisko saikni par savu ziņojumu lietderību. |
| --- | --- |

VII.

Pēc tādiem konkrētiem pasākumiem, kas paveikti izmeklēšanas rezultātā, kā nodošana tiesas iestādēm vai parādu piedzīšana, par OLAF efektivitāti var spriest tikai daļēji. Izlemt, kas darāms izmeklēšanas rezultātā, ir valsts iestāžu un, atsevišķos gadījumos, Kopienas iestāžu pārziņā, un tas ir ārpus OLAF kontroles.

Tā kā efektivitātes rādītāju noteikšana un piemērošana ir komplicēta, OLAF ir sācis pētīt šo tēmu, izmantojot valsts izmeklēšanas dienestu pieredzi. OLAF izskata iespēju saņemt no dalībvalstu iestādēm atgriezenisko saikni par savu ziņojumu lietderību.

| VIII. | Lielais pagaidu darba vietu skaits, kas ir paredzēts OLAF darba vietu plānā, ir devis Birojam iespēju tā struktūru izveides laikā relatīvi ātri pieņemt darbā pieredzējušus izmeklētājus. Apzinādamies Revīzijas palātas norādīto risku, Birojs ir nodomājis – pie nosacījuma, ja budžeta lēmējiestādes piekrīt – pakāpeniski pārveidot nozīmīgu šo pagaidu darba vietu procentuālo daļu par pastāvīgām darba vietām, kas ļautu saglabāt iegūtās iemaņas. No otras puses, turpmāk Birojs īpašu uzmanību veltīs savu darbinieku apmācībai, jo īpaši attiecībā uz izmeklētājiem un jaunajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

VIII.

Lielais pagaidu darba vietu skaits, kas ir paredzēts OLAF darba vietu plānā, ir devis Birojam iespēju tā struktūru izveides laikā relatīvi ātri pieņemt darbā pieredzējušus izmeklētājus. Apzinādamies Revīzijas palātas norādīto risku, Birojs ir nodomājis – pie nosacījuma, ja budžeta lēmējiestādes piekrīt – pakāpeniski pārveidot nozīmīgu šo pagaidu darba vietu procentuālo daļu par pastāvīgām darba vietām, kas ļautu saglabāt iegūtās iemaņas. No otras puses, turpmāk Birojs īpašu uzmanību veltīs savu darbinieku apmācībai, jo īpaši attiecībā uz izmeklētājiem un jaunajiem darbiniekiem.

| IX. | OLAF pašreizējais juridiskais pamats jau ietver svarīgus noteikumus cilvēktiesību aizsardzības ziņā. Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums (5) paredz iesaistīto personu aizsardzības tiesību kodifikāciju. Kvalitātes un likumības iekšējā kontrole pagaidām ir atbildīgo vadītāju un izpildkomitejas kompetencē, tomēr par iekšējo kontroli vēl tiks domāts.
  Turklāt, lai praksē vēl labāk nodrošinātu likumības ievērošanu izmeklēšanā un nodrošinātu vēl lielāku Biroja veikto procedūru pārskatāmību, OLAF procedūras rokasgrāmatas jaunā versija iekļauj virkni administratīvo normu (kuras nākotnē varētu tikt attīstītas atsevišķi no esošās rokasgrāmatas). |
| --- | --- |

IX.

OLAF pašreizējais juridiskais pamats jau ietver svarīgus noteikumus cilvēktiesību aizsardzības ziņā. Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums (5) paredz iesaistīto personu aizsardzības tiesību kodifikāciju. Kvalitātes un likumības iekšējā kontrole pagaidām ir atbildīgo vadītāju un izpildkomitejas kompetencē, tomēr par iekšējo kontroli vēl tiks domāts.

Turklāt, lai praksē vēl labāk nodrošinātu likumības ievērošanu izmeklēšanā un nodrošinātu vēl lielāku Biroja veikto procedūru pārskatāmību, OLAF procedūras rokasgrāmatas jaunā versija iekļauj virkni administratīvo normu (kuras nākotnē varētu tikt attīstītas atsevišķi no esošās rokasgrāmatas).

| X. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas nostājai par Biroja pārvaldības pārskatīšanas nepieciešamību un ir piedāvājusi iespējamos risinājumus saskaņā ar savu priekšlikumu grozīt Regulu Nr. 1073/1999. |
| --- | --- |

X.

Komisija piekrīt Revīzijas palātas nostājai par Biroja pārvaldības pārskatīšanas nepieciešamību un ir piedāvājusi iespējamos risinājumus saskaņā ar savu priekšlikumu grozīt Regulu Nr. 1073/1999.

| XI. | OLAF darbība ir vērsta uz finanšu interešu vispārēju aizsargāšanu. Ņemot vērā šo mērķi, resursu mobilizācija operatīvās darbības nodrošināšanai ir prioritāra. Savukārt Revīzijas palāta III punktā konstatē, ka Birojs ar pašlaik tā rīcībā esošajiem resursiem ir spējīgs tikt galā ar izaicinājumiem tā operatīvajā darbībā.
  Komisija ar interesi uzņem Revīzijas palātas atzinumus, taču patur sev tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu. |
| --- | --- |

XI.

OLAF darbība ir vērsta uz finanšu interešu vispārēju aizsargāšanu. Ņemot vērā šo mērķi, resursu mobilizācija operatīvās darbības nodrošināšanai ir prioritāra. Savukārt Revīzijas palāta III punktā konstatē, ka Birojs ar pašlaik tā rīcībā esošajiem resursiem ir spējīgs tikt galā ar izaicinājumiem tā operatīvajā darbībā.

Komisija ar interesi uzņem Revīzijas palātas atzinumus, taču patur sev tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.

IEVADS

| 4. | Birojs ir ņēmis vērā vajadzību sadarboties ar dažādām dalībvalstu iestādēm, lai izpildītu savu uzdevumu, īpaši ierādot pienācīgu vietu koordinācijas un palīdzības darbībām un pieņemot darbā speciālistus no valstu administrācijām. |
| --- | --- |

4.

Birojs ir ņēmis vērā vajadzību sadarboties ar dažādām dalībvalstu iestādēm, lai izpildītu savu uzdevumu, īpaši ierādot pienācīgu vietu koordinācijas un palīdzības darbībām un pieņemot darbā speciālistus no valstu administrācijām.

| 7. | OLAF atsaucas uz Biroja darbību papildu izvērtējumu (2004. gadā) (6), saskaņā ar kuru ap 60 % no resursiem tiek izmantoti operatīviem uzdevumiem. To var izskaidrot ar faktu, ka nozīmīga daļa resursu, kas piešķirti vienībām, kuras nepietilpst izmeklēšanas un operatīvajā direktorātā (B), ir cieši saistīta ar izmeklēšanas darbību. |
| --- | --- |

7.

OLAF atsaucas uz Biroja darbību papildu izvērtējumu (2004. gadā) (6), saskaņā ar kuru ap 60 % no resursiem tiek izmantoti operatīviem uzdevumiem. To var izskaidrot ar faktu, ka nozīmīga daļa resursu, kas piešķirti vienībām, kuras nepietilpst izmeklēšanas un operatīvajā direktorātā (B), ir cieši saistīta ar izmeklēšanas darbību.

| 8. | Komisija atzīst, ka pašreiz var būt grūti izvērtēt OLAF darbības efektivitāti. Sākumā Biroja rīcībā nebija nepieciešamo instrumentu, lai veiktu šādu izvērtējumu, taču lietu pārvaldības sistēmas ieviešana ir padarījusi iespējamu OLAF darbību uzskaiti. Tas ļāva veikt sākotnēju rezultātu aprakstu finanšu izteiksmē un sadarbības ar tiesu iestādēm izteiksmē (skat. ziņojumu par OLAF darbību papildu izvērtējumu (7)). Tomēr valsts veikto procedūru ilgums neļauj ātri uzzināt, kādi pasākumi veikti OLAF izmeklēšanas rezultātā. Tāpēc OLAF apņemas noskaidrot, kādi ir vispiemērotākie efektivitātes rādītāji, ņemot vērā valsts dienestu pieredzi, kas ļautu uzlabot OLAF darbības izvērtēšanu. Taču ir grūti izmērīt ietekmi uz noziegumu nepieļaušanu un pārliecināšanu tos nedarīt, kas ir nozīmīgs OLAF darba rezultāts. |
| --- | --- |

8.

Komisija atzīst, ka pašreiz var būt grūti izvērtēt OLAF darbības efektivitāti. Sākumā Biroja rīcībā nebija nepieciešamo instrumentu, lai veiktu šādu izvērtējumu, taču lietu pārvaldības sistēmas ieviešana ir padarījusi iespējamu OLAF darbību uzskaiti. Tas ļāva veikt sākotnēju rezultātu aprakstu finanšu izteiksmē un sadarbības ar tiesu iestādēm izteiksmē (skat. ziņojumu par OLAF darbību papildu izvērtējumu (7)). Tomēr valsts veikto procedūru ilgums neļauj ātri uzzināt, kādi pasākumi veikti OLAF izmeklēšanas rezultātā. Tāpēc OLAF apņemas noskaidrot, kādi ir vispiemērotākie efektivitātes rādītāji, ņemot vērā valsts dienestu pieredzi, kas ļautu uzlabot OLAF darbības izvērtēšanu. Taču ir grūti izmērīt ietekmi uz noziegumu nepieļaušanu un pārliecināšanu tos nedarīt, kas ir nozīmīgs OLAF darba rezultāts.

| 10. | Komisija jau ir uzsvērusi to, cik liela ietekme ir bijusi iepriekš uzsākto darbību pabeigšanai un kavēkļiem Biroja izveidē dažādu iemeslu dēļ (skat. Revīzijas palātas 2000. gada ziņojuma 7.41. punktu); tāpēc nav jābrīnās, ka sekas jūtamas vēl 2004. gadā (skat. 73. punktu). Tādēļ II pielikumā uzskaitītie trūkumi jānovērtē pēc apstākļiem, jo šie trūkumi galvenokārt attiecas uz tām lietām, kuru izmeklēšanu uzsākta pirms 2003. gada novembrī notikušās Biroja reorganizācijas.
  Birojs tāpat ir ņēmis vērā Revīzijas palātas agrākos atzinumus, un lietu pārvaldības sistēmas (CMS) izveide ir Biroja panākumu piemērs atbildē Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 8/98 ieteikumiem. |
| --- | --- |

10.

Komisija jau ir uzsvērusi to, cik liela ietekme ir bijusi iepriekš uzsākto darbību pabeigšanai un kavēkļiem Biroja izveidē dažādu iemeslu dēļ (skat. Revīzijas palātas 2000. gada ziņojuma 7.41. punktu); tāpēc nav jābrīnās, ka sekas jūtamas vēl 2004. gadā (skat. 73. punktu). Tādēļ II pielikumā uzskaitītie trūkumi jānovērtē pēc apstākļiem, jo šie trūkumi galvenokārt attiecas uz tām lietām, kuru izmeklēšanu uzsākta pirms 2003. gada novembrī notikušās Biroja reorganizācijas.

Birojs tāpat ir ņēmis vērā Revīzijas palātas agrākos atzinumus, un lietu pārvaldības sistēmas (CMS) izveide ir Biroja panākumu piemērs atbildē Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 8/98 ieteikumiem.

OLAF IZMEKLĒŠANAS

| 13. | Atšķirība starp izmeklēšanu un operatīvajām darbībām izpaužas Biroja lomā (kas atkarīga no tā iespējām/kompetencēm). Fakts, ka tieša iejaukšanās Biroja veiktas izmeklēšanas veidā var būt retāk sastopama muitas un tirdzniecības jomā, izskaidrojams ar juridisko pamatu, kāds ir OLAF darbībām (skat. atbildes uz IV, 4. un 12. punktu). |
| --- | --- |

13.

Atšķirība starp izmeklēšanu un operatīvajām darbībām izpaužas Biroja lomā (kas atkarīga no tā iespējām/kompetencēm). Fakts, ka tieša iejaukšanās Biroja veiktas izmeklēšanas veidā var būt retāk sastopama muitas un tirdzniecības jomā, izskaidrojams ar juridisko pamatu, kāds ir OLAF darbībām (skat. atbildes uz IV, 4. un 12. punktu).

| 14. | Koordinācijas un palīdzības darbība tiek veikta ar likumdevēja nospraustu mērķi, lai nodrošinātu finanšu interešu efektīvu aizsardzību. Biroja uzdevums ir noteikt piemērotu procedūru katram no atsevišķajiem gadījumiem. Neviens iejaukšanās veids netiek priviliģēts, un tādēļ nevar būt runa par resursu mobilizēšanu uz izmeklēšanas darbību rēķina. Turklāt, tā kā šīs darbības bieži vien ir sarežģītas un tiek iesaistītas vairākas dalībvalstis, noteikti ir jāievēro strikta procedūra. Vienādu iekšējās ziņojumu sniegšanas procedūru piemērošana visām OLAF operatīvajām darbībām nodrošina arī lielāku pārskatāmību (skat. atbildi uz 76. punktu). Tomēr savstarpējās palīdzības gadījumiem varētu paredzēt arī vienkāršotu procedūru. |
| --- | --- |

14.

Koordinācijas un palīdzības darbība tiek veikta ar likumdevēja nospraustu mērķi, lai nodrošinātu finanšu interešu efektīvu aizsardzību. Biroja uzdevums ir noteikt piemērotu procedūru katram no atsevišķajiem gadījumiem. Neviens iejaukšanās veids netiek priviliģēts, un tādēļ nevar būt runa par resursu mobilizēšanu uz izmeklēšanas darbību rēķina. Turklāt, tā kā šīs darbības bieži vien ir sarežģītas un tiek iesaistītas vairākas dalībvalstis, noteikti ir jāievēro strikta procedūra. Vienādu iekšējās ziņojumu sniegšanas procedūru piemērošana visām OLAF operatīvajām darbībām nodrošina arī lielāku pārskatāmību (skat. atbildi uz 76. punktu). Tomēr savstarpējās palīdzības gadījumiem varētu paredzēt arī vienkāršotu procedūru.

| 15. | Sadarbībai ar valsts dienestiem vajadzīga savstarpējā uzticēšanās, kuru veido un nostiprina arī pateicoties atbalstam (koordinācijai un palīdzībai), ko Birojs var sniegt dalībvalstīm. Birojs turpina operatīvo kontaktu uzlabošanu, un tā ir ierakstīta 2005. gada prioritāšu sarakstā. |
| --- | --- |

15.

Sadarbībai ar valsts dienestiem vajadzīga savstarpējā uzticēšanās, kuru veido un nostiprina arī pateicoties atbalstam (koordinācijai un palīdzībai), ko Birojs var sniegt dalībvalstīm. Birojs turpina operatīvo kontaktu uzlabošanu, un tā ir ierakstīta 2005. gada prioritāšu sarakstā.

| 16. | a) | Izvērtējot informāciju, Birojs pārliecinās, ka radušās aizdomas: (i) attiecas uz pārkāpumiem, kas ir OLAF kompetencē; (ii) ir pietiekami nopietnas (8) un (iii) attiecas uz faktiem, kas atbilst iepriekšnoteiktajiem prioritātes kritērijiem (9). Izmeklēšanas prioritātes tiek noteiktas saskaņā ar Biroja veiktu sīku izpēti un pēc konsultēšanās ar Pārraudzības komiteju. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Izvērtējot informāciju, Birojs pārliecinās, ka radušās aizdomas: (i) attiecas uz pārkāpumiem, kas ir OLAF kompetencē; (ii) ir pietiekami nopietnas (8) un (iii) attiecas uz faktiem, kas atbilst iepriekšnoteiktajiem prioritātes kritērijiem (9). Izmeklēšanas prioritātes tiek noteiktas saskaņā ar Biroja veiktu sīku izpēti un pēc konsultēšanās ar Pārraudzības komiteju.

| c) | Biroja lēmums nevirzīt kādu lietu tālāk pats par sevi ir svarīgs secinājums gan ieinteresētajām personām, gan arī iesaistītajai institūcijai, ciktāl tas nozīmē atsacīšanos no sākotnējiem pieņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

Biroja lēmums nevirzīt kādu lietu tālāk pats par sevi ir svarīgs secinājums gan ieinteresētajām personām, gan arī iesaistītajai institūcijai, ciktāl tas nozīmē atsacīšanos no sākotnējiem pieņēmumiem.

| 17. | OLAF 2003. gada sākumā veica vairākas būtiskas izmaiņas CMS, kuru rezultātā ir ievērojami uzlabojusies tā darbība un informācijas ticamība. Tā kā iepriekšēju finansiālās ietekmes aplēsi izdarīt ir grūti, OLAF plāno izveidot speciālistu darba grupu ar uzdevumu pārskatīt norādījumus attiecībā uz “kaitējuma Eiropas Savienības finanšu interesēm” novērtējumu izmeklēšanas sākumposmā. CMS norādītās summas ir labākā iespējamā aplēse izmeklēšanas noslēgumā; kompetentajam kredītrīkotājam jānosaka precīzā summa un jāizdod attiecīgs iekasēšanas rīkojums. |
| --- | --- |

17.

OLAF 2003. gada sākumā veica vairākas būtiskas izmaiņas CMS, kuru rezultātā ir ievērojami uzlabojusies tā darbība un informācijas ticamība. Tā kā iepriekšēju finansiālās ietekmes aplēsi izdarīt ir grūti, OLAF plāno izveidot speciālistu darba grupu ar uzdevumu pārskatīt norādījumus attiecībā uz “kaitējuma Eiropas Savienības finanšu interesēm” novērtējumu izmeklēšanas sākumposmā. CMS norādītās summas ir labākā iespējamā aplēse izmeklēšanas noslēgumā; kompetentajam kredītrīkotājam jānosaka precīzā summa un jāizdod attiecīgs iekasēšanas rīkojums.

| 19. | To ziņu proporcionālais daudzums, par kurām Birojs nolēmis lietu nevirzīt tālāk, ir ievērojami pieaudzis kopš 2002. gada pēc prioritāšu sistēmas ieviešanas, kura tiek piemērota no ziņojuma saņemšanas brīža (skat. atbildes uz 16.a) un III punktu).
  Patiesais izaicinājums ir piegādāt Birojam kvalitatīvu sākotnējo informāciju (kas attiecas uz būtiskiem faktiem un var būt par pamatu rezultatīvai izmeklēšanai).

  OLAF paredz izstrādāt vairāk proaktīvas un izlūkošanā balstītas izmeklēšanas un darbības saskaņā ar jauno Regulu Nr. 1073/1999. (Skat. atbildi uz 74. punktu). |
| --- | --- |

19.

To ziņu proporcionālais daudzums, par kurām Birojs nolēmis lietu nevirzīt tālāk, ir ievērojami pieaudzis kopš 2002. gada pēc prioritāšu sistēmas ieviešanas, kura tiek piemērota no ziņojuma saņemšanas brīža (skat. atbildes uz 16.a) un III punktu).

Patiesais izaicinājums ir piegādāt Birojam kvalitatīvu sākotnējo informāciju (kas attiecas uz būtiskiem faktiem un var būt par pamatu rezultatīvai izmeklēšanai).

OLAF paredz izstrādāt vairāk proaktīvas un izlūkošanā balstītas izmeklēšanas un darbības saskaņā ar jauno Regulu Nr. 1073/1999. (Skat. atbildi uz 74. punktu).

| 20. | Jaunajā OLAF rokasgrāmatā, kas pieņemta 2005. gada 25. februārī, ir ņemts vērā tas, ka novērtējumu 15 dienu laikā nav iespējams veikt atsevišķās jomās, kurās nepieciešama sadarbība ar dalībvalstīm. Tādēļ paredzētais novērtējuma termiņš tagad ir divi mēneši (10), ar iespēju to pagarināt ar vienības vadītāja piekrišanu.






  b) | Revīzijas palātas atsauksmes par vadības pārraudzību ir jāskata to apstākļu gaismā, kādos OLAF vadībai ir nācies darboties. Vienīgi pēc tam, kad Birojs bija ticis galā ar pagātnes nastu, tas varēja ķerties pie savu vadošo darbinieku apmācības. |
| --- | --- | --- |

20.

Jaunajā OLAF rokasgrāmatā, kas pieņemta 2005. gada 25. februārī, ir ņemts vērā tas, ka novērtējumu 15 dienu laikā nav iespējams veikt atsevišķās jomās, kurās nepieciešama sadarbība ar dalībvalstīm. Tādēļ paredzētais novērtējuma termiņš tagad ir divi mēneši (10), ar iespēju to pagarināt ar vienības vadītāja piekrišanu.

b)

Revīzijas palātas atsauksmes par vadības pārraudzību ir jāskata to apstākļu gaismā, kādos OLAF vadībai ir nācies darboties. Vienīgi pēc tam, kad Birojs bija ticis galā ar pagātnes nastu, tas varēja ķerties pie savu vadošo darbinieku apmācības.

| c) | Tāpat ir arī ar minētajiem iekavējumiem – jāatgādina, ka nozīmīgi resursi tika piesaistīti agrāko lietu pabeigšanai (no 2000. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam tika slēgtas 957 “UCLAF lietas”). |
| --- | --- |

c)

Tāpat ir arī ar minētajiem iekavējumiem – jāatgādina, ka nozīmīgi resursi tika piesaistīti agrāko lietu pabeigšanai (no 2000. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam tika slēgtas 957 “UCLAF lietas”).

| 21. | Sākot no lietas novērtējuma brīža, Birojs tagad ņem vērā finansiālo ietekmi, kas ir viens no prioritārajiem kritērijiem, kuri minēti atbildē uz 16.a) punktu. OLAF mērķi ir savstarpēji papildinoši, tam ir vienlaikus finansiāla (kas vērsta uz līdzekļu atgūšanu) un represīva pieeja (administratīvas, disciplināras un kriminālas sankcijas). Turklāt, balstoties uz sadarbības mehānismu, kas 2003. gadā izveidots starp Komisiju un OLAF, Birojs piegādā ziņas, kas vajadzīgas pagaidu pasākumu veikšanai (11) izmeklēšanas laikā, lai aizsargātu Eiropas Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

21.

Sākot no lietas novērtējuma brīža, Birojs tagad ņem vērā finansiālo ietekmi, kas ir viens no prioritārajiem kritērijiem, kuri minēti atbildē uz 16.a) punktu. OLAF mērķi ir savstarpēji papildinoši, tam ir vienlaikus finansiāla (kas vērsta uz līdzekļu atgūšanu) un represīva pieeja (administratīvas, disciplināras un kriminālas sankcijas). Turklāt, balstoties uz sadarbības mehānismu, kas 2003. gadā izveidots starp Komisiju un OLAF, Birojs piegādā ziņas, kas vajadzīgas pagaidu pasākumu veikšanai (11) izmeklēšanas laikā, lai aizsargātu Eiropas Savienības finanšu intereses.

| 22. | Jaunajā rokasgrāmatas izdevumā (skat. atbildi uz 20. punktu) paredzētā novērtējuma termiņa pagarināšanas mērķis ir uzlabot darba plānošanu.
  Kopš 2005. gada apspriedes ar tiesnešiem un pārraudzības vienībām, kā arī biežāka vēršanās pēc palīdzības pie izpētes un izlūkošanas vienībām, novērtējuma posmā ir kļuvusi par normu. |
| --- | --- |

22.

Jaunajā rokasgrāmatas izdevumā (skat. atbildi uz 20. punktu) paredzētā novērtējuma termiņa pagarināšanas mērķis ir uzlabot darba plānošanu.

Kopš 2005. gada apspriedes ar tiesnešiem un pārraudzības vienībām, kā arī biežāka vēršanās pēc palīdzības pie izpētes un izlūkošanas vienībām, novērtējuma posmā ir kļuvusi par normu.

| 23. | Kā norādīts papildu novērtējumā (12), kopš 2002. gada OLAF izmeklēšanas darbību vidējais ilgums ir samazinājies no 33 mēnešiem līdz 22 mēnešiem 2004. gadā (skat. atbildi uz 78. punktu). |
| --- | --- |

23.

Kā norādīts papildu novērtējumā (12), kopš 2002. gada OLAF izmeklēšanas darbību vidējais ilgums ir samazinājies no 33 mēnešiem līdz 22 mēnešiem 2004. gadā (skat. atbildi uz 78. punktu).

| 24. | Regulu Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 grozījumu priekšlikuma 6. panta 7. punktā Komisija ierosina stiprināt izmeklēšanas darbību pārvaldību, nosakot maksimālo izmeklēšanas ilgumu. Turklāt savā 2005. gada darbības plānā OLAF paredz izveidot izmeklētāju darba laika kontroles sistēmu, kas ļautu samazināt izmeklēšanā ieguldīto laiku (skat. atbildes uz 26. un 80. punktu). |
| --- | --- |

24.

Regulu Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 grozījumu priekšlikuma 6. panta 7. punktā Komisija ierosina stiprināt izmeklēšanas darbību pārvaldību, nosakot maksimālo izmeklēšanas ilgumu. Turklāt savā 2005. gada darbības plānā OLAF paredz izveidot izmeklētāju darba laika kontroles sistēmu, kas ļautu samazināt izmeklēšanā ieguldīto laiku (skat. atbildes uz 26. un 80. punktu).

| 25. | Šī darba laika kontrole tāpat dos iespēju labāk ievērot lietu steidzamības pakāpi. |
| --- | --- |

25.

Šī darba laika kontrole tāpat dos iespēju labāk ievērot lietu steidzamības pakāpi.

| 26. | Lai ieviestu izmeklēšanas dienestam pielāgotu darbinieku darba laika kontroles sistēmu, OLAF iepazīstas ar citu valsts dienestu pieredzi šajā jomā. Vienlaikus pārraudzības vienību darba laika reģistrācijas sistēma pašreiz ir pārbaudes posmā. Tāpat ir jāatzīmē, ka CMS dod iespēju noskaidrot katra izmeklētāja izmeklējamo lietu skaitu. |
| --- | --- |

26.

Lai ieviestu izmeklēšanas dienestam pielāgotu darbinieku darba laika kontroles sistēmu, OLAF iepazīstas ar citu valsts dienestu pieredzi šajā jomā. Vienlaikus pārraudzības vienību darba laika reģistrācijas sistēma pašreiz ir pārbaudes posmā. Tāpat ir jāatzīmē, ka CMS dod iespēju noskaidrot katra izmeklētāja izmeklējamo lietu skaitu.

| 27. | Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums paredz iesaistīto personu aizsardzības tiesību kodifikāciju. Turklāt OLAF rokasgrāmatas jaunajā izdevumā pastāvošās iekšējās normas iekļautas administratīvo normu kopumā, izklāstot, kādā veidā tas izmanto savas iespējas un pilnvaras, izmeklēšanas laikā ievērojot pamattiesības. Šajā nolūkā 2005. gada janvārī Birojs pasūtīja salīdzinošu pētījumu astoņās dalībvalstīs, lai noteiktu pienācīgu garantiju līmeni, kādas piemērojamas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

27.

Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums paredz iesaistīto personu aizsardzības tiesību kodifikāciju. Turklāt OLAF rokasgrāmatas jaunajā izdevumā pastāvošās iekšējās normas iekļautas administratīvo normu kopumā, izklāstot, kādā veidā tas izmanto savas iespējas un pilnvaras, izmeklēšanas laikā ievērojot pamattiesības. Šajā nolūkā 2005. gada janvārī Birojs pasūtīja salīdzinošu pētījumu astoņās dalībvalstīs, lai noteiktu pienācīgu garantiju līmeni, kādas piemērojamas izmeklēšanā.

| 28. | Attiecībā uz Biroja pilnvarām ir svarīgi nošķirt iekšējās izmeklēšanas pilnvaras no ārējās izmeklēšanas pilnvarām. Lauksaimniecības un muitas lietu gadījumā Regula Nr. 2185/96 Birojam nedod pilnvaras sastādīt protokolu par sarunām ar uzņēmējiem. Tādēļ OLAF cenšas balstīties uz dalībvalstīm un citiem dienestiem, kuru rīcībā ir attiecīgi līdzekļi.
  Visbeidzot OLAF ir ļoti svarīga loma lietas materiālu sagatavošanā to nosūtīšanai valsts tiesas iestādēm, lai tās izmantotu šos materiālus vispiemērotākajā veidā. |
| --- | --- |

28.

Attiecībā uz Biroja pilnvarām ir svarīgi nošķirt iekšējās izmeklēšanas pilnvaras no ārējās izmeklēšanas pilnvarām. Lauksaimniecības un muitas lietu gadījumā Regula Nr. 2185/96 Birojam nedod pilnvaras sastādīt protokolu par sarunām ar uzņēmējiem. Tādēļ OLAF cenšas balstīties uz dalībvalstīm un citiem dienestiem, kuru rīcībā ir attiecīgi līdzekļi.

Visbeidzot OLAF ir ļoti svarīga loma lietas materiālu sagatavošanā to nosūtīšanai valsts tiesas iestādēm, lai tās izmantotu šos materiālus vispiemērotākajā veidā.

| 29. | OLAF 2005. gadā radīja īpašu apmācību programmu izmeklētājiem, lai uzlabotu izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti. Galīgā ziņojuma jaunā forma, kas paredzēta 2005. gada februārī pieņemtajā rokasgrāmatā, ietver finansiālās ietekmes kvantitatīvu noteikšanu (lai gan ir grūti izdarīt precīzu novērtējumu, kā tas minēts atbildē uz 17. punktu) un likumpārkāpumu klasifikāciju pēc kriminālajām, administratīvajām un disciplinārajām sekām. |
| --- | --- |

29.

OLAF 2005. gadā radīja īpašu apmācību programmu izmeklētājiem, lai uzlabotu izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti. Galīgā ziņojuma jaunā forma, kas paredzēta 2005. gada februārī pieņemtajā rokasgrāmatā, ietver finansiālās ietekmes kvantitatīvu noteikšanu (lai gan ir grūti izdarīt precīzu novērtējumu, kā tas minēts atbildē uz 17. punktu) un likumpārkāpumu klasifikāciju pēc kriminālajām, administratīvajām un disciplinārajām sekām.

| 31. | Attiecībā uz finanšu pārraudzību Komisija uzskata, ka atbildības sadale starp OLAF un citiem iesaistītajiem Komisijas dienestiem (kredītrīkotājiem, Budžeta ģenerāldirektorātam un juridiskajam dienestam) ir skaidra un tur nav nekādas darba pārklāšanās (skat. attiecīgos noteikumus (13)). Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.
  Ciktāl runa ir par lauksaimniecības izdevumiem, jau darbojas mehānisms, saskaņā ar kuru to līdzekļu atgūšanas pārraudzību, kuri uzskatāmi par nelikumīgi izmaksātiem, ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru īsteno Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts.

  OLAF pārraudzības vienībām ir citi īpaši krāpšanas apkarošanas uzdevumi (saistībā ar muitas informācijas sistēmu, savstarpējo administratīvo palīdzību, protokoliem ar trešām valstīm; līdzekļu atgūšanas īpašo darba grupu lauksaimniecības nozarē; programmu slēgšanu struktūrpolitikas pasākumu jomā, kurām ir saikne ar dažām OLAF operatīvām lietām; parādnieku meklēšanu kredītrīkotāju vārdā). |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz finanšu pārraudzību Komisija uzskata, ka atbildības sadale starp OLAF un citiem iesaistītajiem Komisijas dienestiem (kredītrīkotājiem, Budžeta ģenerāldirektorātam un juridiskajam dienestam) ir skaidra un tur nav nekādas darba pārklāšanās (skat. attiecīgos noteikumus (13)). Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.

Ciktāl runa ir par lauksaimniecības izdevumiem, jau darbojas mehānisms, saskaņā ar kuru to līdzekļu atgūšanas pārraudzību, kuri uzskatāmi par nelikumīgi izmaksātiem, ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru īsteno Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts.

OLAF pārraudzības vienībām ir citi īpaši krāpšanas apkarošanas uzdevumi (saistībā ar muitas informācijas sistēmu, savstarpējo administratīvo palīdzību, protokoliem ar trešām valstīm; līdzekļu atgūšanas īpašo darba grupu lauksaimniecības nozarē; programmu slēgšanu struktūrpolitikas pasākumu jomā, kurām ir saikne ar dažām OLAF operatīvām lietām; parādnieku meklēšanu kredītrīkotāju vārdā).

| 32. | Attiecībā uz savstarpējo palīdzību OLAF izstrādā elektronisku ziņojuma moduli, kam būtu ievērojami jāuzlabo apstrāde un pārraudzība. |
| --- | --- |

32.

Attiecībā uz savstarpējo palīdzību OLAF izstrādā elektronisku ziņojuma moduli, kam būtu ievērojami jāuzlabo apstrāde un pārraudzība.

| 33. | Kvalitātes kontroli OLAF ir ierakstījis savās 2005. gada prioritātēs un šajā nolūkā ir noorganizējis apmācību kursu (skat. atbildi uz 29. punktu). Izpildkomiteja arvien pastiprina kvalitātes kontroli, un nākotnē iekšējās revīzijas vienība būs vairāk iesaistīta tās piemērošanas uzraudzībā (skat. atbildi uz 39. punktu). |
| --- | --- |

33.

Kvalitātes kontroli OLAF ir ierakstījis savās 2005. gada prioritātēs un šajā nolūkā ir noorganizējis apmācību kursu (skat. atbildi uz 29. punktu). Izpildkomiteja arvien pastiprina kvalitātes kontroli, un nākotnē iekšējās revīzijas vienība būs vairāk iesaistīta tās piemērošanas uzraudzībā (skat. atbildi uz 39. punktu).

| 34. | Izmeklēšanas juridiskie aspekti rokasgrāmatā ir izcelti ar nolūku, jo jebkāda OLAF tiesisko pienākumu neievērošana kaitētu darba rezultātam.

  OLAF rokasgrāmata tiek pastāvīgi atjaunināta un uzlabota. Jaunā 2005. gada februārī izdotā OLAF rokasgrāmata ievieš lielāku skaidrību par lielāko daļu Revīzijas palātas izceltajiem jautājumiem, ieskaitot jautājumu par izpildkomitejas lomu. Pašlaik tiek izstrādāta jauna rokasgrāmata par CMS, kas sniegs padziļinātu CMS darbības aprakstu, papildus OLAF rokasgrāmatā sniegtajam. Tādā pašā veidā OLAF plāno veltīt atsevišķu rokasgrāmatu visam, kas attiecas uz izmeklēšanas gaitu. |
| --- | --- |

34.

Izmeklēšanas juridiskie aspekti rokasgrāmatā ir izcelti ar nolūku, jo jebkāda OLAF tiesisko pienākumu neievērošana kaitētu darba rezultātam.

OLAF rokasgrāmata tiek pastāvīgi atjaunināta un uzlabota. Jaunā 2005. gada februārī izdotā OLAF rokasgrāmata ievieš lielāku skaidrību par lielāko daļu Revīzijas palātas izceltajiem jautājumiem, ieskaitot jautājumu par izpildkomitejas lomu. Pašlaik tiek izstrādāta jauna rokasgrāmata par CMS, kas sniegs padziļinātu CMS darbības aprakstu, papildus OLAF rokasgrāmatā sniegtajam. Tādā pašā veidā OLAF plāno veltīt atsevišķu rokasgrāmatu visam, kas attiecas uz izmeklēšanas gaitu.

| 35. | Atbildīgie vadītāji ir atbildīgi par lietu pārvaldības nepārtrauktību. Šīs pārraudzības dokumentācija 2004. gadā vēl nebija standartizēta, bet bija izveidoti mehānismi – jo īpaši saistībā ar lietu pārvaldības sistēmu (CMS) –, lai, izmantojot progresa ziņojumus, to padarītu viendabīgāku un vienkāršāku. |
| --- | --- |

35.

Atbildīgie vadītāji ir atbildīgi par lietu pārvaldības nepārtrauktību. Šīs pārraudzības dokumentācija 2004. gadā vēl nebija standartizēta, bet bija izveidoti mehānismi – jo īpaši saistībā ar lietu pārvaldības sistēmu (CMS) –, lai, izmantojot progresa ziņojumus, to padarītu viendabīgāku un vienkāršāku.

| 36. | Birojs atzīst, ka iepriekš CMS darbs bija vērsts uz ziņu pareizu kārtošanu un reģistrēšanu. Tāda bija OLAF pirmā prioritāte, reaģējot uz Revīzijas palātas atklātajiem trūkumiem šai sakarā (skat. ziņojumu Nr. 8/98). Kopš tā laika ir bijuši ievērojami panākumi. No CMS apraksta jaunajā OLAF rokasgrāmatā konstatējams, ka liela daļa no Revīzijas palātas aizrādījumiem jau ir ņemti vērā. Atbildīgie vadītāji saņem ikmēneša ziņojumus, kuros norādītas tās lietas, kurās vajadzīga viņu iejaukšanās. Turklāt radīti jauni moduļi, kas ļauj pārvaldīt pieprasījumus pēc izlūkošanas ziņām. Ir izveidota sistēma pamatotu atzinumu paziņošanai, un pašlaik tiek pārbaudīts līdzīgs modulis visiem pieprasījumiem pēc juridiskiem un tiesiskiem padomiem. CMS sistēma, kas sākotnēji bija vienkārša lietu dokumentu pārvaldības sistēma (kā to apraksta Revīzijas palāta), pāraug par patiesu lietu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

36.

Birojs atzīst, ka iepriekš CMS darbs bija vērsts uz ziņu pareizu kārtošanu un reģistrēšanu. Tāda bija OLAF pirmā prioritāte, reaģējot uz Revīzijas palātas atklātajiem trūkumiem šai sakarā (skat. ziņojumu Nr. 8/98). Kopš tā laika ir bijuši ievērojami panākumi. No CMS apraksta jaunajā OLAF rokasgrāmatā konstatējams, ka liela daļa no Revīzijas palātas aizrādījumiem jau ir ņemti vērā. Atbildīgie vadītāji saņem ikmēneša ziņojumus, kuros norādītas tās lietas, kurās vajadzīga viņu iejaukšanās. Turklāt radīti jauni moduļi, kas ļauj pārvaldīt pieprasījumus pēc izlūkošanas ziņām. Ir izveidota sistēma pamatotu atzinumu paziņošanai, un pašlaik tiek pārbaudīts līdzīgs modulis visiem pieprasījumiem pēc juridiskiem un tiesiskiem padomiem. CMS sistēma, kas sākotnēji bija vienkārša lietu dokumentu pārvaldības sistēma (kā to apraksta Revīzijas palāta), pāraug par patiesu lietu pārvaldības sistēmu.

| 37. | Izvērtējot OLAF darbību, ir jāņem vērā lēmumi par to, ka pēc izmeklēšanas ir pamatota padziļināta kompetento iestāžu tālāka iesaiste, gadījumos, ja Birojs uzskata, ka notikusi krāpšana/likumpārkāpums. Taču tālākas izskatīšanas rezultāti atkarīgi no vairākiem mainīgiem faktoriem, kas nav OLAF kontrolē. OLAF jau nodibinājis regulārus un ciešus sakarus ar Beļģijas un Luksemburgas tiesas iestādēm, tai pašā laikā respektējot viņu patstāvību lēmumu pieņemšanā. Kopīgi ar Beļģijas iestādēm ir īstenotas arī citas iniciatīvas (kā, piemēram, Beļģijas federālā prokurora iecelšana par kontaktpersonu OLAF kompetencē ietilpstošās lietās un apkārtraksta pieņemšana kopīgi ar Beļģijas ģenerālprokuroru kolēģiju 2003. gada 22. maijā), un 2005. gadā tika noorganizēta apmācība prokuroriem, kas specializējas ekonomiskajos noziegumos un kas strādā ar OLAF.
  Kriminālizmeklēšanas un sodīšanas jomā iestāžu rīcībā ir plašas lēmumu pieņemšanas iespējas, ko nodrošina Statūtu jaunais IX pielikums.
  “Pilnīgas neiecietības” politika jāīsteno, ievērojot proporcionalitātes principu un tiesības uz aizstāvību, jo katra situācija prasa gan tās iestādes reakciju, kas kompetenta iecelt amatā, gan arī atbilstīgu soda mēru. |
| --- | --- |

37.

Izvērtējot OLAF darbību, ir jāņem vērā lēmumi par to, ka pēc izmeklēšanas ir pamatota padziļināta kompetento iestāžu tālāka iesaiste, gadījumos, ja Birojs uzskata, ka notikusi krāpšana/likumpārkāpums. Taču tālākas izskatīšanas rezultāti atkarīgi no vairākiem mainīgiem faktoriem, kas nav OLAF kontrolē. OLAF jau nodibinājis regulārus un ciešus sakarus ar Beļģijas un Luksemburgas tiesas iestādēm, tai pašā laikā respektējot viņu patstāvību lēmumu pieņemšanā. Kopīgi ar Beļģijas iestādēm ir īstenotas arī citas iniciatīvas (kā, piemēram, Beļģijas federālā prokurora iecelšana par kontaktpersonu OLAF kompetencē ietilpstošās lietās un apkārtraksta pieņemšana kopīgi ar Beļģijas ģenerālprokuroru kolēģiju 2003. gada 22. maijā), un 2005. gadā tika noorganizēta apmācība prokuroriem, kas specializējas ekonomiskajos noziegumos un kas strādā ar OLAF.

Kriminālizmeklēšanas un sodīšanas jomā iestāžu rīcībā ir plašas lēmumu pieņemšanas iespējas, ko nodrošina Statūtu jaunais IX pielikums.

“Pilnīgas neiecietības” politika jāīsteno, ievērojot proporcionalitātes principu un tiesības uz aizstāvību, jo katra situācija prasa gan tās iestādes reakciju, kas kompetenta iecelt amatā, gan arī atbilstīgu soda mēru.

| 39. | OLAF iekšējās revīzijas sistēma, balstoties uz izlasi, nākotnē pārbaudīs izmeklēšanas procedūru un kontroļu ieviešanu, kā arī lietu kvalitāti (procedūras aspekti). |
| --- | --- |

39.

OLAF iekšējās revīzijas sistēma, balstoties uz izlasi, nākotnē pārbaudīs izmeklēšanas procedūru un kontroļu ieviešanu, kā arī lietu kvalitāti (procedūras aspekti).

| 41. | Lai izpildkomiteja varētu labāk kontrolēt ziņojumu kvalitāti un ieviest lielāku pārskatāmību to lēmumu pārvaldībā, kas attiecas uz operatīvo darbību, 2005. gada janvārī tika ieviests elektronisks CMS modulis. Tomēr OLAF neizslēdz izpildkomitejas pārveides iespēju, lai padarītu apspriežu procedūru efektīvāku (skat. atbildes uz 77. un 58. punktu). |
| --- | --- |

41.

Lai izpildkomiteja varētu labāk kontrolēt ziņojumu kvalitāti un ieviest lielāku pārskatāmību to lēmumu pārvaldībā, kas attiecas uz operatīvo darbību, 2005. gada janvārī tika ieviests elektronisks CMS modulis. Tomēr OLAF neizslēdz izpildkomitejas pārveides iespēju, lai padarītu apspriežu procedūru efektīvāku (skat. atbildes uz 77. un 58. punktu).

| 42. | Komisija uzskata, ka jāņem vērā to, ka dažādiem ziņojumiem par Biroja darbību ir dažādi mērķi, ko nosaka to atbilstošais juridiskais pamats. Sistēmu varētu racionalizēt, un šajā sakarā jau ir sperts pirmais solis ar priekšlikumu, saskaņojot dažu šo ziņojumu sniegšanas datumus un laika posmus. Komisija un Birojs ir gatavs ar attiecīgajām iestādēm turpināt dialogu par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

42.

Komisija uzskata, ka jāņem vērā to, ka dažādiem ziņojumiem par Biroja darbību ir dažādi mērķi, ko nosaka to atbilstošais juridiskais pamats. Sistēmu varētu racionalizēt, un šajā sakarā jau ir sperts pirmais solis ar priekšlikumu, saskaņojot dažu šo ziņojumu sniegšanas datumus un laika posmus. Komisija un Birojs ir gatavs ar attiecīgajām iestādēm turpināt dialogu par šiem jautājumiem.

| 43. | Lai uzlabotu šos darbības ziņojumus, OLAF veic padziļinātu izpēti, lai noskaidrotu, kuri efektivitātes rādītāji ir piemērotāki, ņemot vērā valsts izmeklēšanas dienestu pieredzi. Piemēram, iekšējās izmeklēšanas panākumu rādītāju pamatā varētu būt tie pasākumi, kurus iestādes veic OLAF iejaukšanās rezultātā (pagaidu pasākumi vai tādi, kas nodrošina labāku kontroli). Tas papildinātu ziņas par disciplināro pasākumu skaitu un to rezultātiem.
  Lai labāk uzskaitītu pēc OLAF ieteikumiem veiktos tiesiskos pasākumus, attiecīgā informācija par tiesiskajiem un disciplinārajiem pasākumiem un to rezultātiem procedūrai noslēdzoties kopš 2004. gada konsekventi tiek ievadīta CMS. (Skat. arī atbildi uz 37. punktu attiecībā uz to, ka OLAF nekontrolē valsts procedūras un disciplinārās procedūras).
  Biroja darbības papildu izvērtējums dod pirmos rezultātus, ko OLAF ir panācis operatīvajā darbībā, finanšu izteiksmē un sadarbībā ar tiesas iestādēm (14) (skat. atbildi uz 8. punktu). |
| --- | --- |

43.

Lai uzlabotu šos darbības ziņojumus, OLAF veic padziļinātu izpēti, lai noskaidrotu, kuri efektivitātes rādītāji ir piemērotāki, ņemot vērā valsts izmeklēšanas dienestu pieredzi. Piemēram, iekšējās izmeklēšanas panākumu rādītāju pamatā varētu būt tie pasākumi, kurus iestādes veic OLAF iejaukšanās rezultātā (pagaidu pasākumi vai tādi, kas nodrošina labāku kontroli). Tas papildinātu ziņas par disciplināro pasākumu skaitu un to rezultātiem.

Lai labāk uzskaitītu pēc OLAF ieteikumiem veiktos tiesiskos pasākumus, attiecīgā informācija par tiesiskajiem un disciplinārajiem pasākumiem un to rezultātiem procedūrai noslēdzoties kopš 2004. gada konsekventi tiek ievadīta CMS. (Skat. arī atbildi uz 37. punktu attiecībā uz to, ka OLAF nekontrolē valsts procedūras un disciplinārās procedūras).

Biroja darbības papildu izvērtējums dod pirmos rezultātus, ko OLAF ir panācis operatīvajā darbībā, finanšu izteiksmē un sadarbībā ar tiesas iestādēm (14) (skat. atbildi uz 8. punktu).

OLAF STRUKTŪRVIENĪBU IEGULDĪJUMS IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS PILDĪŠANĀ

| 46. | Stratēģiskās izlūkošanas vienības galvenais uzdevums ir padziļināt izpratni par krāpšanu īpaši ar riska analīzes palīdzību, un tas palielina OLAF ieguldījumu politiku izstrādē un likumdošanas procesā. Jaunu izmeklēšanas iespēju identifikācija ir šā procesa netiešas sekas. Priekšlikumā grozīt Regulas Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 skaidrotas OLAF iespējas izmeklēšanas lietas sakārtot pēc prioritātēm, balstoties uz šādu analīzi. (Skat. atbildi uz 90. punktu). |
| --- | --- |

46.

Stratēģiskās izlūkošanas vienības galvenais uzdevums ir padziļināt izpratni par krāpšanu īpaši ar riska analīzes palīdzību, un tas palielina OLAF ieguldījumu politiku izstrādē un likumdošanas procesā. Jaunu izmeklēšanas iespēju identifikācija ir šā procesa netiešas sekas. Priekšlikumā grozīt Regulas Nr. 1073/99 un Nr. 1074/99 skaidrotas OLAF iespējas izmeklēšanas lietas sakārtot pēc prioritātēm, balstoties uz šādu analīzi. (Skat. atbildi uz 90. punktu).

| 47. | Sakaru sistēmas kvalitātes uzlabošanas rezultāts ir tāds, ka no dalībvalstīm saņemtie dati par pārkāpumiem kopš 2004. gada tiek izmantoti riska analīzes nolūkos. Jāuzsver, ka, ja kāda dalībvalsts ir atklājusi iespējamu krāpšanas gadījumu (pretstatā lielākajai daļai pārkāpumu, kur runa ir par kļūdām un nevis krāpšanu), tās dienestiem jāveic attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

47.

Sakaru sistēmas kvalitātes uzlabošanas rezultāts ir tāds, ka no dalībvalstīm saņemtie dati par pārkāpumiem kopš 2004. gada tiek izmantoti riska analīzes nolūkos. Jāuzsver, ka, ja kāda dalībvalsts ir atklājusi iespējamu krāpšanas gadījumu (pretstatā lielākajai daļai pārkāpumu, kur runa ir par kļūdām un nevis krāpšanu), tās dienestiem jāveic attiecīgi pasākumi.

| 50. | a) | Koordinējot izmeklēšanas uzdevumus trešās valstīs, kā paredzēts Regulā Nr. 515/97, OLAF izmanto AFIS sistēmu (Informācijas sistēma krāpšanas apkarošanai) kā drošu sakaru līdzekli ar saviem ārējiem partneriem (muitu un citām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm). |
| --- | --- | --- |

50.

a)

Koordinējot izmeklēšanas uzdevumus trešās valstīs, kā paredzēts Regulā Nr. 515/97, OLAF izmanto AFIS sistēmu (Informācijas sistēma krāpšanas apkarošanai) kā drošu sakaru līdzekli ar saviem ārējiem partneriem (muitu un citām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm).

| b) | OLAF uzskata, ka tam ir jābūt iesaistītam to programmu pārvaldībā, kas paredzētas dalībvalstu muitas iestāžu aprīkojuma uzlabošanai, jo šī pārvaldība prasa veikt īpašu tehnisku ekspertīzi un drošu vidi, kāda ir OLAF rīcībā. |
| --- | --- |

b)

OLAF uzskata, ka tam ir jābūt iesaistītam to programmu pārvaldībā, kas paredzētas dalībvalstu muitas iestāžu aprīkojuma uzlabošanai, jo šī pārvaldība prasa veikt īpašu tehnisku ekspertīzi un drošu vidi, kāda ir OLAF rīcībā.

| 54. | Aplūkojot līdzekļu atgūšanu un pārkāpumu tālāku izskatīšanu, Komisija uzskata, ka atbildības sadale starp ģenerāldirektorātiem un OLAF ir pietiekami skaidra.
  Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.
  Lauksaimniecības nozarē (attiecībā uz KLP) atbildības sadale starp OLAF un Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu ir noteikta saskaņā ar 2. pielikumu Komisijas ziņojumā SEK(1995) 249, 10.2.1995 (skat. arī Komisijas atbildi uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 3/2004). Pašlaik OLAF ir atbildīgs par jautājumiem, kas saistīti ar dalībvalstu norādīto lauksaimniecībā izdarīto pārkāpumu līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91. Lēmums par neatgūstamo summu norakstīšanu jāpieņem Komisijai ar ELVGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūras palīdzību, ko izstrādājis Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, kuram OLAF sniedz palīdzību katrā procedūras posmā.
  Arī struktūrpolitikas pasākumu un muitas jomā attiecīgo dienestu starpā atbildība ir skaidri noteikta. Struktūrpolitikas pasākumu jomā OLAF uzņemas atbildību par dalībvalstu izdarīto pārkāpumu izziņošanu saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1681/94 un Nr. 1831/94, un Birojs sadarbojas ar kredītrīkotājiem ģenerāldirektorātiem (lauksaimniecība un lauku attīstība, reģionālā politika, nodarbinātība, sociālās lietas un līdztiesīgas iespējas, zivsaimniecība un jūras lietas). Muitas nozarē Komisija ar 1995. un 1999. gada lēmumiem skaidri noteica UCLAF/OLAF un Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta atbildības loku.
  Pārraudzības vienību darbība ļauj izmeklētājiem pilnībā veltīt savus spēkus tiešajam darbam, atstājot citu pārziņā (finanšu, administratīvās un tiesiskās) pārraudzības veikšanai nepieciešamos administratīvos pienākumus (skat. atbildi uz 82. punktu). |
| --- | --- |

54.

Aplūkojot līdzekļu atgūšanu un pārkāpumu tālāku izskatīšanu, Komisija uzskata, ka atbildības sadale starp ģenerāldirektorātiem un OLAF ir pietiekami skaidra.

Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.

Lauksaimniecības nozarē (attiecībā uz KLP) atbildības sadale starp OLAF un Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu ir noteikta saskaņā ar 2. pielikumu Komisijas ziņojumā SEK(1995) 249, 10.2.1995 (skat. arī Komisijas atbildi uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 3/2004). Pašlaik OLAF ir atbildīgs par jautājumiem, kas saistīti ar dalībvalstu norādīto lauksaimniecībā izdarīto pārkāpumu līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 595/91. Lēmums par neatgūstamo summu norakstīšanu jāpieņem Komisijai ar ELVGF grāmatojumu noskaidrošanas procedūras palīdzību, ko izstrādājis Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, kuram OLAF sniedz palīdzību katrā procedūras posmā.

Arī struktūrpolitikas pasākumu un muitas jomā attiecīgo dienestu starpā atbildība ir skaidri noteikta. Struktūrpolitikas pasākumu jomā OLAF uzņemas atbildību par dalībvalstu izdarīto pārkāpumu izziņošanu saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1681/94 un Nr. 1831/94, un Birojs sadarbojas ar kredītrīkotājiem ģenerāldirektorātiem (lauksaimniecība un lauku attīstība, reģionālā politika, nodarbinātība, sociālās lietas un līdztiesīgas iespējas, zivsaimniecība un jūras lietas). Muitas nozarē Komisija ar 1995. un 1999. gada lēmumiem skaidri noteica UCLAF/OLAF un Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta atbildības loku.

Pārraudzības vienību darbība ļauj izmeklētājiem pilnībā veltīt savus spēkus tiešajam darbam, atstājot citu pārziņā (finanšu, administratīvās un tiesiskās) pārraudzības veikšanai nepieciešamos administratīvos pienākumus (skat. atbildi uz 82. punktu).

| 55. | Komisija uzticēja Birojam attīstīt savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju. Izmeklēšana ir Biroja galvenais uzdevums, tā izpilde konkrēti veicina krāpšanas apkarošanas stratēģijas izstrādāšanu. Ir noderīgi uzturēt ciešus sakarus ar iestādēm, kuru uzdevums ir dažādu noziegumu veidu apkarošana, jo dalībvalstī esošās prakses laba pazīšana uzlabo arī OLAF darbību. Divi piemēri ilustrē savstarpēji izdevīgo sadarbību izstrādes/izmeklēšanas uzdevumu pildīšanā: 1)Regulas Nr. 2185/96 izstrāde attiecībā uz “pārbaudi uz vietas”, kam sekoja stratēģijas izstrāde; 2)pētījums par Eiropas prokuroru, kura veikšanu rosināja OLAF pašreizējā prakse un nepieciešamība ņemt vērā kriminālizmeklēšanas principus (piemēram, aizstāvības tiesību aizsardzību) (skat. atbildi uz 91. punktu). |
| --- | --- |

55.

Komisija uzticēja Birojam attīstīt savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju. Izmeklēšana ir Biroja galvenais uzdevums, tā izpilde konkrēti veicina krāpšanas apkarošanas stratēģijas izstrādāšanu. Ir noderīgi uzturēt ciešus sakarus ar iestādēm, kuru uzdevums ir dažādu noziegumu veidu apkarošana, jo dalībvalstī esošās prakses laba pazīšana uzlabo arī OLAF darbību. Divi piemēri ilustrē savstarpēji izdevīgo sadarbību izstrādes/izmeklēšanas uzdevumu pildīšanā: 1)Regulas Nr. 2185/96 izstrāde attiecībā uz “pārbaudi uz vietas”, kam sekoja stratēģijas izstrāde; 2)pētījums par Eiropas prokuroru, kura veikšanu rosināja OLAF pašreizējā prakse un nepieciešamība ņemt vērā kriminālizmeklēšanas principus (piemēram, aizstāvības tiesību aizsardzību) (skat. atbildi uz 91. punktu).

| 58. | Tiesnešu vienība iesaistās lietu izvērtējuma procedūras sākumposmā visās nozarēs, ja pastāv varbūtība, ka tās var novest pie kriminālās tiesvedības (skat. atbildi uz 77. punktu). |
| --- | --- |

58.

Tiesnešu vienība iesaistās lietu izvērtējuma procedūras sākumposmā visās nozarēs, ja pastāv varbūtība, ka tās var novest pie kriminālās tiesvedības (skat. atbildi uz 77. punktu).

| 59. | OLAF sniedz palīdzību Paplašināšanās ģenerāldirektorātam, Phare programmas administratoram, krāpšanas apkarošanas struktūru izveidē un apmācības programmu izstrādē.

  OLAF pieredze noder, sniedzot palīdzību kandidātvalstīm, lai efektīvi piemērotu acquis communautaire Kopienas finanšu interešu aizsardzībā, kā tas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 280. panta. Hercule un Pericles programmām, par kurām OLAF ir atbildīgs, nav ne lielu finanšu, nedz arī cilvēkresursu. To nodošana citu dienestu pārziņā varētu tām radīt vairāk kaitējumu, salīdzinājumā ar ieguvumu Birojam. Pārdomājot OLAF darbību, Komisija tomēr varētu rosināt pārdomas arī par šo tēmu. |
| --- | --- |

59.

OLAF sniedz palīdzību Paplašināšanās ģenerāldirektorātam, Phare programmas administratoram, krāpšanas apkarošanas struktūru izveidē un apmācības programmu izstrādē.

OLAF pieredze noder, sniedzot palīdzību kandidātvalstīm, lai efektīvi piemērotu acquis communautaire Kopienas finanšu interešu aizsardzībā, kā tas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 280. panta. Hercule un Pericles programmām, par kurām OLAF ir atbildīgs, nav ne lielu finanšu, nedz arī cilvēkresursu. To nodošana citu dienestu pārziņā varētu tām radīt vairāk kaitējumu, salīdzinājumā ar ieguvumu Birojam. Pārdomājot OLAF darbību, Komisija tomēr varētu rosināt pārdomas arī par šo tēmu.

| 60. | Īpaša uzmanība 2005. gadā tika veltīta jauno darbinieku apmācībai (skat. atbildi uz 63.a punktu), taču OLAF ir nodomājis pievērst lielāku vērību iekšējai apmācībai un plāno apmācībām piešķirt lielāku lomu savā struktūrā. |
| --- | --- |

60.

Īpaša uzmanība 2005. gadā tika veltīta jauno darbinieku apmācībai (skat. atbildi uz 63.a punktu), taču OLAF ir nodomājis pievērst lielāku vērību iekšējai apmācībai un plāno apmācībām piešķirt lielāku lomu savā struktūrā.

| 63. | Komisija apzinās lielo pagaidu darbinieku skaitu, kuri strādā OLAF, un ir ierosinājusi būtiski grozīt štatu sarakstu 2006. gada provizoriskā budžeta projektā, saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikto.






  a) | 2005. gadā OLAF ieviesa sākotnējus apmācību kursus jaunajiem izmeklētājiem un kvalifikācijas uzlabošanas kursus. Tie galvenokārt attiecas uz publisko iepirkumu, specializētu valodu un juridisko apmācību, semināriem par izmeklēšanas tehniku un pastāvīgās apmācības darbībām, lai uzlabotu ziņojumu sagatavošanu. Vienību vadītāji 2005. gadā piedalījās arī Komisijas organizētajos pārvaldības kursos. |
| --- | --- | --- |

63.

Komisija apzinās lielo pagaidu darbinieku skaitu, kuri strādā OLAF, un ir ierosinājusi būtiski grozīt štatu sarakstu 2006. gada provizoriskā budžeta projektā, saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikto.

a)

2005. gadā OLAF ieviesa sākotnējus apmācību kursus jaunajiem izmeklētājiem un kvalifikācijas uzlabošanas kursus. Tie galvenokārt attiecas uz publisko iepirkumu, specializētu valodu un juridisko apmācību, semināriem par izmeklēšanas tehniku un pastāvīgās apmācības darbībām, lai uzlabotu ziņojumu sagatavošanu. Vienību vadītāji 2005. gadā piedalījās arī Komisijas organizētajos pārvaldības kursos.

| b) | Apzinādamies, kādu potenciālu kaitējumu varētu nodarīt pagaidu darbinieku aiziešana, līgumam izbeidzoties, OLAF jau plāno pagarināt šo darbinieku līgumu maksimālo termiņu līdz 8 gadiem, lai iegūtu laiku rīkot īpašus konkursus un grozīt štatu sarakstu (skat. atbildes uz 63. un 64. punktu). |
| --- | --- |

b)

Apzinādamies, kādu potenciālu kaitējumu varētu nodarīt pagaidu darbinieku aiziešana, līgumam izbeidzoties, OLAF jau plāno pagarināt šo darbinieku līgumu maksimālo termiņu līdz 8 gadiem, lai iegūtu laiku rīkot īpašus konkursus un grozīt štatu sarakstu (skat. atbildes uz 63. un 64. punktu).

Komisija ir atvērta dialogam, lai rastu līdzsvaru, kas atbilstu OLAF īpašajām vajadzībām Statūtu ietvaros.

| 64. | Birojs ir nodomājis rīkot īpašus iekšējos konkursus krāpšanas apkarošanas jomā, kas dotu iespēju viskvalificētākajiem darbiniekiem kļūt par ierēdņiem un tādējādi saglabāt iegūto prasmi. |
| --- | --- |

64.

Birojs ir nodomājis rīkot īpašus iekšējos konkursus krāpšanas apkarošanas jomā, kas dotu iespēju viskvalificētākajiem darbiniekiem kļūt par ierēdņiem un tādējādi saglabāt iegūto prasmi.

| 65. | Pašlaik Birojs nodarbina 25 dalībvalstu norīkotos speciālistus (END). Nav izslēgts, ka šo speciālistu skaits pieaug, taču ir jāatzīmē, ka norīkoto speciālistu statuss neļauj tiem pildīt dažus delikātus uzdevumus.
  Turklāt OLAF pieredze rāda, ka specializētos pagaidu darbiniekus labāk ir izmantot izlūkošanas darbā, jo dalībvalstis nav pietiekami gatavas norīkot savus speciālistus, un nepieciešamās zināšanas par tiešo izdevumu programmām nav to dalībvalstu iestāžu rīcībā, kuras parasti sūta speciālistus. Pastāv arī ģeogrāfiskā līdzsvara problēma. |
| --- | --- |

65.

Pašlaik Birojs nodarbina 25 dalībvalstu norīkotos speciālistus (END). Nav izslēgts, ka šo speciālistu skaits pieaug, taču ir jāatzīmē, ka norīkoto speciālistu statuss neļauj tiem pildīt dažus delikātus uzdevumus.

Turklāt OLAF pieredze rāda, ka specializētos pagaidu darbiniekus labāk ir izmantot izlūkošanas darbā, jo dalībvalstis nav pietiekami gatavas norīkot savus speciālistus, un nepieciešamās zināšanas par tiešo izdevumu programmām nav to dalībvalstu iestāžu rīcībā, kuras parasti sūta speciālistus. Pastāv arī ģeogrāfiskā līdzsvara problēma.

PĀRRAUDZĪBAS KOMITEJA

| 66. | Attiecībā uz uzraudzības komiteju, Komisija ziņojumā par OLAF darbību novērtējumu (15), norādīja, ka organizatoriskajā ziņā radušās dažas problēmas, īpaši ar administratīvo apropriāciju izmantojumu un komitejas sekretariāta darba vietu. Komisija izskatīs šos jautājumus ar [jauno] uzraudzības komiteju konstruktīvā un pragmatiskā garā, lai problēmas risinātu pilnīgā saskaņā ar likumdošanas normām. |
| --- | --- |

66.

Attiecībā uz uzraudzības komiteju, Komisija ziņojumā par OLAF darbību novērtējumu (15), norādīja, ka organizatoriskajā ziņā radušās dažas problēmas, īpaši ar administratīvo apropriāciju izmantojumu un komitejas sekretariāta darba vietu. Komisija izskatīs šos jautājumus ar [jauno] uzraudzības komiteju konstruktīvā un pragmatiskā garā, lai problēmas risinātu pilnīgā saskaņā ar likumdošanas normām.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 74. | OLAF pašreizējās darbības juridiskais pamats un pats šīs darbības raksturs padara grūtāku prioritāšu noteikšanu un rezultātu ievirzi. Tomēr Komisija aicināja attiecīgās iestādes pārdomāt Biroja stratēģiskajās prioritātes (skat. ieteikumu Nr. 11 ziņojumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai darbības izvērtējumu) (16). Arī šo jautājumu Komisija izskatīs diskusijās par Biroja darbības reformu. Attiecībā uz rezultātu ievirzi, OLAF cenšas veicināt dažādo procedūru (tiesisko, līdzekļu atgūšanas un disciplināro) sinerģijas efektu, vienlaikus ievērojot vajadzīgos piesardzības pasākumus un cenšoties īstenot visefektīvāko politiku, lai aizsargātu finanšu intereses.

  Attiecībā uz efektivitātes rādītājiem, kas liecina par Biroja darba rezultātiem, Komisija uzsver, ka runa ir par sarežģītu jautājumu, kas prasa padziļinātu izpēti, jo vairāk tāpēc, ka Birojs nekontrolē visus panākumus noteicošos faktorus tajās lietās, kuru tālāka izskatīšana ir attiecīgo valsts un Kopienas iestāžu ziņā. Tomēr OLAF ir izdarījis pirmo savu rezultātu analīzi OLAF darbības papildu izvērtējumā (2004. gadā). Birojs ir apņēmies pilnveidot šo analīzi un izskatīt, kuri efektivitātes rādītāji ir visatbilstošākie, ņemot vērā valsts dienestu pieredzi (labāko praksi). (Skat. atbildes uz VII un 8. punktu). |
| --- | --- |

74.

OLAF pašreizējās darbības juridiskais pamats un pats šīs darbības raksturs padara grūtāku prioritāšu noteikšanu un rezultātu ievirzi. Tomēr Komisija aicināja attiecīgās iestādes pārdomāt Biroja stratēģiskajās prioritātes (skat. ieteikumu Nr. 11 ziņojumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai darbības izvērtējumu) (16). Arī šo jautājumu Komisija izskatīs diskusijās par Biroja darbības reformu. Attiecībā uz rezultātu ievirzi, OLAF cenšas veicināt dažādo procedūru (tiesisko, līdzekļu atgūšanas un disciplināro) sinerģijas efektu, vienlaikus ievērojot vajadzīgos piesardzības pasākumus un cenšoties īstenot visefektīvāko politiku, lai aizsargātu finanšu intereses.

Attiecībā uz efektivitātes rādītājiem, kas liecina par Biroja darba rezultātiem, Komisija uzsver, ka runa ir par sarežģītu jautājumu, kas prasa padziļinātu izpēti, jo vairāk tāpēc, ka Birojs nekontrolē visus panākumus noteicošos faktorus tajās lietās, kuru tālāka izskatīšana ir attiecīgo valsts un Kopienas iestāžu ziņā. Tomēr OLAF ir izdarījis pirmo savu rezultātu analīzi OLAF darbības papildu izvērtējumā (2004. gadā). Birojs ir apņēmies pilnveidot šo analīzi un izskatīt, kuri efektivitātes rādītāji ir visatbilstošākie, ņemot vērā valsts dienestu pieredzi (labāko praksi). (Skat. atbildes uz VII un 8. punktu).

| 76. | Birojs uzskata, ka visu OLAF operatīvo darbību pārvaldībā ir jāievēro vienas un tās pašas iekšējās procedūras, lai nodrošinātu pārskatāmu ziņojumu sastādīšanu un ieviestu vienotu kultūru un praksi tā darbībā. Tas ļauj elastīgi pārvietot resursus no vienas nozares uz citu un novērš dažādo operatīvo nozaru noslēgtību. Turklāt tiesiskās palīdzības un koordinācijas darbības, kas bieži vien ir komplicētas, prasa ievērot stingras iekšējās procedūras (skat. atbildes uz 13. un 14. punktu).

  Sagatavojot darbības reformu un tās īstenošanu organizatoriskajā ziņā, OLAF varētu izskatīt tādas administratīvas struktūras izstrādāšanu, kas vislabāk atspoguļotu atšķirību starp palīdzības un koordinācijas darbībām un izmeklēšanu. |
| --- | --- |

76.

Birojs uzskata, ka visu OLAF operatīvo darbību pārvaldībā ir jāievēro vienas un tās pašas iekšējās procedūras, lai nodrošinātu pārskatāmu ziņojumu sastādīšanu un ieviestu vienotu kultūru un praksi tā darbībā. Tas ļauj elastīgi pārvietot resursus no vienas nozares uz citu un novērš dažādo operatīvo nozaru noslēgtību. Turklāt tiesiskās palīdzības un koordinācijas darbības, kas bieži vien ir komplicētas, prasa ievērot stingras iekšējās procedūras (skat. atbildes uz 13. un 14. punktu).

Sagatavojot darbības reformu un tās īstenošanu organizatoriskajā ziņā, OLAF varētu izskatīt tādas administratīvas struktūras izstrādāšanu, kas vislabāk atspoguļotu atšķirību starp palīdzības un koordinācijas darbībām un izmeklēšanu.

| 77. | Kopš 2003. gada beigām OLAF veicina pārraudzības vienību un tiesnešu iesaisti izmeklēšanas atklāšanā, izpildē un noslēgšanā pozitīvās ietekmes dēļ uz izmeklēšanas efektivitāti un tās tālāko gaitu. 2005. gadā ieviestais CMS modulis atvieglo šo iesaistīšanu.

  OLAF ir jau ņēmis vērā Revīzija palātas atsauksmi par izmeklēšanas darbību pamatojumu, un kopš 2005. gada ziņojumi par lietu izvērtējumu kalpo par pamatu darba plānam. Attiecībā uz izpildkomitejas reorganizāciju OLAF ir gatavs padomāt par mazāku grupu veidošanu, kuras varētu efektīvāk ievirzīt savu darbību (skat. atbildes uz 41. un 58. punktu). |
| --- | --- |

77.

Kopš 2003. gada beigām OLAF veicina pārraudzības vienību un tiesnešu iesaisti izmeklēšanas atklāšanā, izpildē un noslēgšanā pozitīvās ietekmes dēļ uz izmeklēšanas efektivitāti un tās tālāko gaitu. 2005. gadā ieviestais CMS modulis atvieglo šo iesaistīšanu.

OLAF ir jau ņēmis vērā Revīzija palātas atsauksmi par izmeklēšanas darbību pamatojumu, un kopš 2005. gada ziņojumi par lietu izvērtējumu kalpo par pamatu darba plānam. Attiecībā uz izpildkomitejas reorganizāciju OLAF ir gatavs padomāt par mazāku grupu veidošanu, kuras varētu efektīvāk ievirzīt savu darbību (skat. atbildes uz 41. un 58. punktu).

| 78. | Kopš 2004. gada Biroja vadības veikto lietu uzraudzības un pārvaldības darbu atvieglo elektroniskā lietu pārvaldības sistēma. Izmeklēšanas vidējais ilgums pastāvīgi samazinās (līdz 22 mēnešiem 2004. gadā). (Skat. atbildes uz V, 20.b, 23., 33., 35., 36. un 87. punktu).

  Lai vienību vadītāji varētu labāk pārvaldīt izmeklēšanas prioritātes, OLAF izskata iespēju izveidot izmeklētāju darba laika uzskaites sistēmu (skat. atbildes uz 25. un 79. punktu). Turklāt Birojs ir ieviesis arī sākotnējās apmācību programmas jaunajiem darbiniekiem un īpašus kvalifikācijas uzlabošanas kursus izmeklētājiem, lai pilnveidotu viņu darba kvalitāti, liekot viņiem apzināt viņu rīcībā esošos līdzekļus darbības efektivitātes palielināšanai (skat. atbildes uz 29. un 63.a punktu). |
| --- | --- |

78.

Kopš 2004. gada Biroja vadības veikto lietu uzraudzības un pārvaldības darbu atvieglo elektroniskā lietu pārvaldības sistēma. Izmeklēšanas vidējais ilgums pastāvīgi samazinās (līdz 22 mēnešiem 2004. gadā). (Skat. atbildes uz V, 20.b, 23., 33., 35., 36. un 87. punktu).

Lai vienību vadītāji varētu labāk pārvaldīt izmeklēšanas prioritātes, OLAF izskata iespēju izveidot izmeklētāju darba laika uzskaites sistēmu (skat. atbildes uz 25. un 79. punktu). Turklāt Birojs ir ieviesis arī sākotnējās apmācību programmas jaunajiem darbiniekiem un īpašus kvalifikācijas uzlabošanas kursus izmeklētājiem, lai pilnveidotu viņu darba kvalitāti, liekot viņiem apzināt viņu rīcībā esošos līdzekļus darbības efektivitātes palielināšanai (skat. atbildes uz 29. un 63.a punktu).

| 79. | Jau 2004. gadā CMS ļāva noskaidrot, ar cik lietām strādā katrs izmeklētājs (skat. atbildes uz 26. un 14. punktu).

  OLAF 2005. gadā iepazīstas ar dalībvalstu izmeklēšanas dienestu pieredzi attiecībā uz izmeklētāju darba laika uzskaiti, lai izveidotu tādu sistēmu, kura ņemtu vērā darba plānā paredzēto izmeklēšanas ilgumu. Vienlaikus uzraudzības vienību veiktā darba laika uzskaites sistēma pašreiz ir pārbaudes posmā (skat. atbildes uz 24. un 26. punktu). |
| --- | --- |

79.

Jau 2004. gadā CMS ļāva noskaidrot, ar cik lietām strādā katrs izmeklētājs (skat. atbildes uz 26. un 14. punktu).

OLAF 2005. gadā iepazīstas ar dalībvalstu izmeklēšanas dienestu pieredzi attiecībā uz izmeklētāju darba laika uzskaiti, lai izveidotu tādu sistēmu, kura ņemtu vērā darba plānā paredzēto izmeklēšanas ilgumu. Vienlaikus uzraudzības vienību veiktā darba laika uzskaites sistēma pašreiz ir pārbaudes posmā (skat. atbildes uz 24. un 26. punktu).

| 80. | Jautājumu par maksimālo izmeklēšanas laika ilgumu Komisija ir skatījusi priekšlikumā grozīt Regulas Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999 (17), šis priekšlikums paredz 12 mēnešu ilgu izmeklēšanas laiku ar iespēju to pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem, par ko jālemj Biroja direktoram pēc uzraudzības komitejas atzinuma saņemšanas. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Skat. atbildes uz 37. un 43. punktu.
  Birojs nevar būt atbildīgs par tiesas un disciplināro iestāžu tālāko darbību, taču cenšas stiprināt sadarbību ar to pārstāvjiem (IDOC [Izmeklēšanas un disciplīnas birojs] izveide 2002. gadā, ar ko OLAF ir noslēdzis sapratnes memorandu). Komisija un OLAF sadarbību ar IDOC uzskata par apmierinošu.
  Skat. arī atbildi uz 29. punktu. |
| --- | --- |

81.

Skat. atbildes uz 37. un 43. punktu.

Birojs nevar būt atbildīgs par tiesas un disciplināro iestāžu tālāko darbību, taču cenšas stiprināt sadarbību ar to pārstāvjiem (IDOC [Izmeklēšanas un disciplīnas birojs] izveide 2002. gadā, ar ko OLAF ir noslēdzis sapratnes memorandu). Komisija un OLAF sadarbību ar IDOC uzskata par apmierinošu.

Skat. arī atbildi uz 29. punktu.

| 82. | Tiesiskā procesa virsvērtība neaprobežojas ar tiesas pārstāvju ieguldījumu lietu materiālu nodošanā tiesas iestādēm, bet attīstās saistībā ar visiem papildu jautājumiem par dažādām disciplinārām un tiesiskām procedūrām (jo īpaši lūgumi atcelt ierēdņu imunitāti un pienākumu ieturēt konfidencialitāti, tiesiskās palīdzības lūgumi).

  Attiecībā uz dažiem ar finanšu pārraudzību saistītiem uzdevumiem Komisija izvēlējās OLAF pieredzi apvienot ar kredītrīkotāju pieredzi līdzekļu atgūšanā. (Skat. atbildes uz 31. un 54. punktu).


  Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.


  Ciktāl runa ir par lauksaimniecības izdevumiem, jau darbojas mehānisms, saskaņā ar kuru to līdzekļu atgūšanas pārraudzību, kuri uzskatāmi par nelikumīgi izmaksātiem, īsteno Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.


  Tālāka tiesvedība nevar attiekties tikai uz tiem gadījumiem, kuros, noslēdzot kriminālo tiesvedību, sākotnējo izdevumu kredītrīkotājam jāuzsāk civilprocess līdzekļu atgūšanai. Dažādas iestādes, kurām ir nosūtītas lietas, vēršas Birojā ar lūgumu palīdzēt tām saziņā ar iestādēm. Nolūkā izvērtēt un uzlabot savu darbību, Birojam tāpat jāseko līdzi dažādām iestādēm nodoto lietu izmeklēšanas gaitai, lai uzzinātu to iznākumu.


  Attiecībā uz tālākām darbībām likumdošanā iniciatīva attiecīgajā nozarē neapšaubāmi jāuzņemas attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, atsaucoties uz OLAF veiktās izmeklēšanas rezultātā saņemtajiem ieteikumiem. Birojs uzsver, ka tas likumdošanas procesā iesaistās sākumposmā, attiecībā uz “krāpšanas iespējamības novēršanu”(skat. atbildi uz 91. punktu). |
| --- | --- |

82.

Tiesiskā procesa virsvērtība neaprobežojas ar tiesas pārstāvju ieguldījumu lietu materiālu nodošanā tiesas iestādēm, bet attīstās saistībā ar visiem papildu jautājumiem par dažādām disciplinārām un tiesiskām procedūrām (jo īpaši lūgumi atcelt ierēdņu imunitāti un pienākumu ieturēt konfidencialitāti, tiesiskās palīdzības lūgumi).

Attiecībā uz dažiem ar finanšu pārraudzību saistītiem uzdevumiem Komisija izvēlējās OLAF pieredzi apvienot ar kredītrīkotāju pieredzi līdzekļu atgūšanā. (Skat. atbildes uz 31. un 54. punktu).

Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.

Ciktāl runa ir par lauksaimniecības izdevumiem, jau darbojas mehānisms, saskaņā ar kuru to līdzekļu atgūšanas pārraudzību, kuri uzskatāmi par nelikumīgi izmaksātiem, īsteno Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

Tālāka tiesvedība nevar attiekties tikai uz tiem gadījumiem, kuros, noslēdzot kriminālo tiesvedību, sākotnējo izdevumu kredītrīkotājam jāuzsāk civilprocess līdzekļu atgūšanai. Dažādas iestādes, kurām ir nosūtītas lietas, vēršas Birojā ar lūgumu palīdzēt tām saziņā ar iestādēm. Nolūkā izvērtēt un uzlabot savu darbību, Birojam tāpat jāseko līdzi dažādām iestādēm nodoto lietu izmeklēšanas gaitai, lai uzzinātu to iznākumu.

Attiecībā uz tālākām darbībām likumdošanā iniciatīva attiecīgajā nozarē neapšaubāmi jāuzņemas attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, atsaucoties uz OLAF veiktās izmeklēšanas rezultātā saņemtajiem ieteikumiem. Birojs uzsver, ka tas likumdošanas procesā iesaistās sākumposmā, attiecībā uz “krāpšanas iespējamības novēršanu”(skat. atbildi uz 91. punktu).

| 83. | Birojs uzsver, ka normāla prakse ir tāda, ja vispirms sūdzība par kādu administratīvu lēmumu tiek iesniegta attiecīgajai administrācijai, pirms uzsākts process tiesā.

  Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikumā (18) paredzēta iesaistīto personu aizstāvības tiesību kodifikācija, jo īpaši tiesības tikt uzklausītām, kā arī citi svarīgi precizējumi attiecībā uz procedūrām, kuras tiek ievērotas OLAF veiktās izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

83.

Birojs uzsver, ka normāla prakse ir tāda, ja vispirms sūdzība par kādu administratīvu lēmumu tiek iesniegta attiecīgajai administrācijai, pirms uzsākts process tiesā.

Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikumā (18) paredzēta iesaistīto personu aizstāvības tiesību kodifikācija, jo īpaši tiesības tikt uzklausītām, kā arī citi svarīgi precizējumi attiecībā uz procedūrām, kuras tiek ievērotas OLAF veiktās izmeklēšanas gaitā.

| 84. | OLAF uzskata, ka ir iespējams nostiprināt sakarus ar dalībvalstīm un trešām valstīm; Komisijas ziņojuma “15. pants” ieteikums Nr. 6 paredz sagatavot norādes par labāko praksi, lai paaugstinātu konsultāciju un tiesiskās pārraudzības funkciju efektivitāti. Operatīvo kontaktu uzlabošanu Birojs ir ierakstījis savā 2005. gada prioritāšu sarakstā. (Skat. atbildes uz 15. un 37. punktu). |
| --- | --- |

84.

OLAF uzskata, ka ir iespējams nostiprināt sakarus ar dalībvalstīm un trešām valstīm; Komisijas ziņojuma “15. pants” ieteikums Nr. 6 paredz sagatavot norādes par labāko praksi, lai paaugstinātu konsultāciju un tiesiskās pārraudzības funkciju efektivitāti. Operatīvo kontaktu uzlabošanu Birojs ir ierakstījis savā 2005. gada prioritāšu sarakstā. (Skat. atbildes uz 15. un 37. punktu).

| 85. | Komisija ar 2004. gada jūlijā iesniegto priekšlikumu par savstarpējo administratīvo palīdzību nolūkā aizsargāt Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām prettiesiskām darbībām cenšas panākt to, lai sakari starp Komisiju (OLAF) un valsts iestādēm noritētu pēc vieniem un tiem pašiem standartiem. Regula Nr. 2185/96 ir nozīmīga izmeklēšanas gaitai un ļauj atgūt ievērojamas summas. Tomēr Komisijai piešķirtās pilnvaras ne vienmēr ir analogas tām, kādas ar likumu piešķirtas līdzīgām valsts iestādēm, un tas sarežģī regulas piemērošanu.

  OLAF paredz uzlabot sadarbību ar dalībvalstīm, kas prasa pastāvīgu un ilgstošu piepūli gan no vienas, gan otras puses. Regulu Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999 grozījumu priekšlikuma (iesniegts 2004. gada februārī) 3. pants un Komisijas ziņojuma “15. pants” ieteikums Nr. 5 (sapratnes memorandi starp OLAF un valsts iestādēm) ir soļi šai virzienā. |
| --- | --- |

85.

Komisija ar 2004. gada jūlijā iesniegto priekšlikumu par savstarpējo administratīvo palīdzību nolūkā aizsargāt Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām prettiesiskām darbībām cenšas panākt to, lai sakari starp Komisiju (OLAF) un valsts iestādēm noritētu pēc vieniem un tiem pašiem standartiem. Regula Nr. 2185/96 ir nozīmīga izmeklēšanas gaitai un ļauj atgūt ievērojamas summas. Tomēr Komisijai piešķirtās pilnvaras ne vienmēr ir analogas tām, kādas ar likumu piešķirtas līdzīgām valsts iestādēm, un tas sarežģī regulas piemērošanu.

OLAF paredz uzlabot sadarbību ar dalībvalstīm, kas prasa pastāvīgu un ilgstošu piepūli gan no vienas, gan otras puses. Regulu Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999 grozījumu priekšlikuma (iesniegts 2004. gada februārī) 3. pants un Komisijas ziņojuma “15. pants” ieteikums Nr. 5 (sapratnes memorandi starp OLAF un valsts iestādēm) ir soļi šai virzienā.

| 87. | CMS ļauj nodrošināt nepārtrauktu izmeklēšanas pārvaldību, un kopš 2003. gada ir pieejami CMS progresa ziņojumi. Ja iepriekš CMS prioritāte bija reģistrēt un klasificēt ziņas par lietu materiāliem, tad pašlaik šī sistēma pastāvīgi attīstās un kļūst par patiesu lietu pārvaldības instrumentu (skat. atbildi uz 36. punktu).
  CMS ir nepieciešamās funkcionālās iespējas, lai kļūtu par patiesu lietu pastāvīgas pārvaldības instrumentu, bet tā lietošana prasa uzlabojumus. (Skat. atbildi uz 17. punktu).

  Attiecībā uz OLAF rokasgrāmatu ir jau veikti uzlabojumi salīdzinājumā ar 2005. gada februāra izdevumu. OLAF plāno arī visu materiālu, kas attiecas uz izmeklēšanas gaitu, ielikt atsevišķā dokumentā (skat. atbildi uz 34. punktu).


  Visbeidzot īpašas pūles tiek veltītas apmācībai. (Skat. atbildi uz 63.a punktu). |
| --- | --- |

87.

CMS ļauj nodrošināt nepārtrauktu izmeklēšanas pārvaldību, un kopš 2003. gada ir pieejami CMS progresa ziņojumi. Ja iepriekš CMS prioritāte bija reģistrēt un klasificēt ziņas par lietu materiāliem, tad pašlaik šī sistēma pastāvīgi attīstās un kļūst par patiesu lietu pārvaldības instrumentu (skat. atbildi uz 36. punktu).

CMS ir nepieciešamās funkcionālās iespējas, lai kļūtu par patiesu lietu pastāvīgas pārvaldības instrumentu, bet tā lietošana prasa uzlabojumus. (Skat. atbildi uz 17. punktu).

Attiecībā uz OLAF rokasgrāmatu ir jau veikti uzlabojumi salīdzinājumā ar 2005. gada februāra izdevumu. OLAF plāno arī visu materiālu, kas attiecas uz izmeklēšanas gaitu, ielikt atsevišķā dokumentā (skat. atbildi uz 34. punktu).

Visbeidzot īpašas pūles tiek veltītas apmācībai. (Skat. atbildi uz 63.a punktu).

| 88. | Lai uzlabotu darbības ziņojumu kvalitāti un izvērtētu savas darbības efektivitāti, OLAF ir ķēries pie efektivitātes rādītāju izpētes, izmantojot valstu izmeklēšanas dienestu pieredzi (skat. atbildes uz 8. un 37. punktu).

  Kā teikts atbildē uz 42. punktu, Birojs un Komisija ir gatavi turpināt dialogu ar iesaistītajām iestādēm par dažādu OLAF ziņojumu saturu un to zināmu racionalizāciju. |
| --- | --- |

88.

Lai uzlabotu darbības ziņojumu kvalitāti un izvērtētu savas darbības efektivitāti, OLAF ir ķēries pie efektivitātes rādītāju izpētes, izmantojot valstu izmeklēšanas dienestu pieredzi (skat. atbildes uz 8. un 37. punktu).

Kā teikts atbildē uz 42. punktu, Birojs un Komisija ir gatavi turpināt dialogu ar iesaistītajām iestādēm par dažādu OLAF ziņojumu saturu un to zināmu racionalizāciju.

| 89. | Biroja operatīvā darbība līdzīgi lielākajai daļai valsts izmeklēšanas dienestu galvenokārt ir reaģēt uz iesniegtajiem lūgumiem no ārpuses, kuri ne vienmēr ir paredzami.
  Lai novērstu kadru mainību, Birojs plāno rīkot iekšējus konkursus, lai saglabātu viskvalificētāko darbinieku uzkrāto pieredzi, kā arī grozīt savu štatu sarakstu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikto (skat. atbildes uz 63. un 64. punktu).

  Birojs ir sastādījis 2005. gada darba plānu, iedalot resursus dažādajām vienībām atkarībā no to paredzētās darba slodzes. Atkarībā no vienības lieluma to vadītājiem palīdz darbības vadītāji, lai izmeklēšanai nodrošinātu ciešu pārraudzību. |
| --- | --- |

89.

Biroja operatīvā darbība līdzīgi lielākajai daļai valsts izmeklēšanas dienestu galvenokārt ir reaģēt uz iesniegtajiem lūgumiem no ārpuses, kuri ne vienmēr ir paredzami.

Lai novērstu kadru mainību, Birojs plāno rīkot iekšējus konkursus, lai saglabātu viskvalificētāko darbinieku uzkrāto pieredzi, kā arī grozīt savu štatu sarakstu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikto (skat. atbildes uz 63. un 64. punktu).

Birojs ir sastādījis 2005. gada darba plānu, iedalot resursus dažādajām vienībām atkarībā no to paredzētās darba slodzes. Atkarībā no vienības lieluma to vadītājiem palīdz darbības vadītāji, lai izmeklēšanai nodrošinātu ciešu pārraudzību.

| 90. | Šobrīd, pateicoties stratēģiskās izlūkošanas vienībai, Birojs var noteikt riska zonas un ilglaicīgā perspektīvā veikt resursu sadali pa dažādām nozarēm (skat. atbildi uz 19. punktu). Šai vienībai nākotnē varētu būt arī vēl tiešākā loma izmeklēšanā, jo īpaši atbalstot Biroja prioritāšu pārvaldību (skat. atbildi uz 46. punktu).

  Komisijas priekšlikumā grozīt Regulas Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999 noskaidroti apsvērumi, pēc kādiem Birojam jāvadās, izlemjot par izmeklēšanas uzsākšanas pamatotību; šis priekšlikums ļauj OLAF noteikt par prioritārām tādas lietas, kuras pēc stratēģiskās analīzes dienestu atzinuma attiecas uz palielināta riska jomām. Revīzijas palātas ieteikums par šo tēmu atbilst Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai darbības izvērtējuma ziņojuma (19) ieteikumam Nr. 5.


  Attiecībā uz dalībvalstu ziņotajiem pārkāpumiem, kopš ir uzlabojusies to kvalitāte un izvērtējums, tie tiek izmantoti riska analīzes nolūkā. (Skat. atbildi uz 47. punktu). |
| --- | --- |

90.

Šobrīd, pateicoties stratēģiskās izlūkošanas vienībai, Birojs var noteikt riska zonas un ilglaicīgā perspektīvā veikt resursu sadali pa dažādām nozarēm (skat. atbildi uz 19. punktu). Šai vienībai nākotnē varētu būt arī vēl tiešākā loma izmeklēšanā, jo īpaši atbalstot Biroja prioritāšu pārvaldību (skat. atbildi uz 46. punktu).

Komisijas priekšlikumā grozīt Regulas Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999 noskaidroti apsvērumi, pēc kādiem Birojam jāvadās, izlemjot par izmeklēšanas uzsākšanas pamatotību; šis priekšlikums ļauj OLAF noteikt par prioritārām tādas lietas, kuras pēc stratēģiskās analīzes dienestu atzinuma attiecas uz palielināta riska jomām. Revīzijas palātas ieteikums par šo tēmu atbilst Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai darbības izvērtējuma ziņojuma (19) ieteikumam Nr. 5.

Attiecībā uz dalībvalstu ziņotajiem pārkāpumiem, kopš ir uzlabojusies to kvalitāte un izvērtējums, tie tiek izmantoti riska analīzes nolūkā. (Skat. atbildi uz 47. punktu).

| 91. | Attiecībā uz nodrošināšanos pret krāpšanas iespējamību Kopienas likumdevējs atzina, ka pastāv sinerģija starp Biroja operatīvo darbību un tā darbību metožu radīšanā krāpšanas apkarošanā (skat. Regulu Nr. 1073/1999).

  Komisijas paziņojums par nodrošināšanos pret krāpšanas iespējamību (SEK(2001) 2029) paredz OLAF īpašu koordinācijas un konsultatīvu lomu (skat. atbildi uz 55. punktu). Jautājums par OLAF funkciju divpusējo raksturu tiks izskatīts Eiropas Parlamenta publiskajā sēdē par OLAF reformu. |
| --- | --- |

91.

Attiecībā uz nodrošināšanos pret krāpšanas iespējamību Kopienas likumdevējs atzina, ka pastāv sinerģija starp Biroja operatīvo darbību un tā darbību metožu radīšanā krāpšanas apkarošanā (skat. Regulu Nr. 1073/1999).

Komisijas paziņojums par nodrošināšanos pret krāpšanas iespējamību (SEK(2001) 2029) paredz OLAF īpašu koordinācijas un konsultatīvu lomu (skat. atbildi uz 55. punktu). Jautājums par OLAF funkciju divpusējo raksturu tiks izskatīts Eiropas Parlamenta publiskajā sēdē par OLAF reformu.

| 92. | OLAF programmu pārvaldībā iesaistītie cilvēkresursi ir niecīgi un finanšu līdzekļi ir nelieli. OLAF ir devis reālu ieguldījumu šajās programmās un pats gūst no tām reālu labumu, īpaši attiecībā uz sadarbību. Tomēr Komisija varētu uzsākt vispārēju izpēti par OLAF atbildības jomu noteikšanu attiecībā uz šīm programmām. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Attiecībā uz uzraudzības komiteju, Komisija piekrīt Revīzijas palātas uzskatam par nepieciešamību pārskatīt Biroja pārvaldību.

  Savā priekšlikumā par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumiem, kuru Komisija nodevusi izskatīšanai iestādēs, tā piedāvāja iespējamos risinājumus, lai labāk definētu uzraudzības komitejas lomu, un Komisija veltīs šai lietai padziļinātu uzmanību. |
| --- | --- |

93.

Attiecībā uz uzraudzības komiteju, Komisija piekrīt Revīzijas palātas uzskatam par nepieciešamību pārskatīt Biroja pārvaldību.

Savā priekšlikumā par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumiem, kuru Komisija nodevusi izskatīšanai iestādēs, tā piedāvāja iespējamos risinājumus, lai labāk definētu uzraudzības komitejas lomu, un Komisija veltīs šai lietai padziļinātu uzmanību.

| 94. | Revīzijas palātas ieteikumu ieviešana prasa padziļinātu izpēti, kuras rezultātā OLAF darbs varētu būt organizēts tādā veidā, kas labāk atbilst Biroja dažādajām funkcijām un nodrošina to sinerģiju, lai Biroja galvenais uzdevums – izmeklēšana – tiktu veikta ar nepieciešamo efektivitāti.

  Krāpšanas apkarošanas stratēģijai savā koncepcijā jābūt visaptverošai, iekļaujot analīzi un politiku formulējumu, likumdošanas priekšlikumus un starpaģentūru un starptautiskās sadarbības attīstību, centrālajam uzdevumam paliekot izmeklēšanai un operatīvajai darbībai. Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu. |
| --- | --- |

94.

Revīzijas palātas ieteikumu ieviešana prasa padziļinātu izpēti, kuras rezultātā OLAF darbs varētu būt organizēts tādā veidā, kas labāk atbilst Biroja dažādajām funkcijām un nodrošina to sinerģiju, lai Biroja galvenais uzdevums – izmeklēšana – tiktu veikta ar nepieciešamo efektivitāti.

Krāpšanas apkarošanas stratēģijai savā koncepcijā jābūt visaptverošai, iekļaujot analīzi un politiku formulējumu, likumdošanas priekšlikumus un starpaģentūru un starptautiskās sadarbības attīstību, centrālajam uzdevumam paliekot izmeklēšanai un operatīvajai darbībai. Šie apsvērumi neskar Komisijas tiesības nākotnē veikt atkārtotu novērtējumu attiecībā uz atbildības sadali tās dienestu starpā, īpaši saistībā ar OLAF uzdevumu/kompetenču izvērtējumu.

PIELIKUMS

OLAF UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS ATBILDES

Uzraudzības komitejas loma (66. punkts)

Uzraudzības komiteja uzrauga to, kā tiek veikta izmeklēšana “pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, īpaši taisnīguma principu, ievērojot iesaistīto personu tiesības izteikt savus uzskatus par faktiem, kas uz tām attiecas, un ievērojot principu, ka izmeklēšanas secinājumi var pamatoties vienīgi uz elementiem, kam ir pierādījumu vērtība” (pamatregulas 10. apsvērums). Šie ļoti precīzie norādījumi ļauj izklāstīt dažus principus attiecībā uz izmeklēšanas procedūras noteikumiem. Turklāt komitejas uzdevumos ietilpst arī konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumu piemērošanas uzraudzība.

A.   Uzraudzības komiteja un Biroja neatkarība (67. un 70. punkts).

Biroja un tā direktora neatkarība izmeklēšanas funkciju veikšanā ir viens no galvenajiem jauninājumiem, kas iekļauts Regulā Nr. 1073/1999. Lai nostiprinātu šo neatkarību, ko daudz vairāk var apdraudēt neformāli spiedieni un ietekmes nekā tieši norādījumi, ko dod kādas iestādes, komitejai ir jābūt modrai ik brīdi, jo modrība ir vienīgais līdzeklis, lai novērstu jebkādu mēģinājumu mazināt šo neatkarību.

B.   Uzraudzības komiteja un personas, pret kuru notiek izmeklēšana, tiesības (67., 68. un 70. punkts).

Komitejas loma nav veikt izmeklēšanu likumības uzraudzību.

Ombuda darbība, kas ir ļoti nozīmīga, pati par sevi nav pietiekama un neveido likumības uzraudzību termina juridiskajā nozīmē. Komiteja uzskata, ka šo darbību, kas paredz atklāt iespējamās “disfunkcijas”, vajadzētu papildināt ar likumdevējas iestādes iesaistīšanos. Šajā sakarā pēc viedokļu apmaiņas ar CoCoBu Uzraudzības komiteja savos gada pārskata ziņojumos ir izklāstījusi savus priekšlikumus šajā jautājumā, lai nākotnē izveidotu Eiropas prokurora institūciju. Nesen Uzraudzības komiteja savā 2004. gada pārskata ziņojumā ierosināja izveidot brīvību advokāta (avocat des libertés) institūciju.

Uzraudzības komiteja apzinās, ka pamattiesību ievērošana vienlaicīgi ir apsūdzēto garantija un nosacījums OLAF efektīvai izmeklēšanai.

Lai neiejauktos izmeklēšanas darbībā, Uzraudzības komiteja kopš savas darbības sākuma atteicās iejaukties atsevišķās lietās atbilstoši daudzajiem OLAF izmeklēšanā iesaistīto privātpersonu iesniegumiem, dažkārt pat pieprasot komitejai nopratināšanu advokātu klātbūtnē, kam komiteja nekad nav piekritusi. Šādā veidā tika novērsta pārklāšanās ar Ombuda darbu.

Tomēr Uzraudzības komiteja izmantoja privātpersonu iesniegumus, lai novērstu radušās vispārīga rakstura problēmas. Šīs problēmas padziļināti skatīja komitejas sapulcēs (Ombuda lēmumu pārbaudes sakarā) un viedokļu apmaiņā ar OLAF.

Jautājums par reglamentu tika apspriests daudzajās sanāksmēs ar Biroja direktoru, kā arī ar atbildīgo izmeklēšanas direktoru. Attiecībā uz dažiem punktiem (piemēram, par nopratināšanas protokolu ieviešanu) pozitīvus rezultātus sasniedza ātri. Jautājums par Biroja iekšējā reglamenta izveidi paliek atvērts: Uzraudzības komiteja vairākkārt norādīja uz šāda reglamenta nepieciešamību. Līdz šim brīdim Biroja direktora vēlme par šāda reglamenta pieņemšanu nav piepildījusies.

C.   Uzraudzības komiteja un izmeklēšanas funkciju regulāra pārbaude (69. punkts).

Pirmajā posmā, kas, bez šaubām, pārāk ieilga, komitejai bija jāvelta nozīmīgāka daļa savas uzmanības, nekā tā būtu vēlējusies, jaunu struktūru un darba metožu ieviešanai OLAF iekšienē. Pēc tam komiteja varēja izskatīt operatīvos jautājumus un izmantot savas pilnvaras izmeklēšanas funkciju pārbaudē (sk. pēdējo gada ziņojumu, I nodaļu).

| 1. | Jaunu struktūru ieviešana (69. punkta b) apakšpunkts).
  Pildot vienu no Revīzijas palātas ieteikumiem, kopš 2001. gada pirmā pusgada ir ieviesta lietu kopējā ierakstu sistēma “
  Case Management System

  ”, ko nepārtraukti uzlabo, un kanceleja (greffe). |
| --- | --- |

1.

Pildot vienu no Revīzijas palātas ieteikumiem, kopš 2001. gada pirmā pusgada ir ieviesta lietu kopējā ierakstu sistēma “
  Case Management System

  ”, ko nepārtraukti uzlabo, un kanceleja (greffe).

| 2. | Informācija par izmeklēšanām, kas pārsniedz 9 mēnešus (69. punkta a) apakšpunkts).
  Informācija no OLAF direktora puses par izmeklēšanām, kas 9 mēnešos vēl nav izbeigtas, kā to paredz regulas 11. panta 7. punkts, komitejai bija ļoti noderīgs informācijas avots un vērtīgs kontroles elements. Praksē šī informācija bija pamats derīgai viedokļu apmaiņai ar atbildīgo izmeklēšanas direktoru par izmeklēšanas darbības attīstību un vispārīgiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Informācija no OLAF direktora puses par izmeklēšanām, kas 9 mēnešos vēl nav izbeigtas, kā to paredz regulas 11. panta 7. punkts, komitejai bija ļoti noderīgs informācijas avots un vērtīgs kontroles elements. Praksē šī informācija bija pamats derīgai viedokļu apmaiņai ar atbildīgo izmeklēšanas direktoru par izmeklēšanas darbības attīstību un vispārīgiem jautājumiem.

| 3. | Savlaicīgi paziņojumi par informācijas nosūtīšanu dalībvalsts tiesu iestādēm (69. punkta c) un d) apakšpunkts).
  Regulas 11. panta 7. punkts in fine franču valodas versijā nosaka, ka: “direktors paziņo komitejai par gadījumiem, kad vajadzīga informācijas nosūtīšana dalībvalsts tiesu iestādēm”. Uzraudzības komiteja iekšējās regulas, kas publicēta Oficiālajā Vēstnesī 2000. gada 15. februārī un kuras pamatā ir referenta Da Cunha Rodriguez, toreizējā Uzraudzības komitejas locekļa, vēlāk Eiropas Kopienu Tiesā ieceltā tiesneša, izstrādātais teksts, 22. panta 5. punktā vārdu “vajadzīga” skaidroja iepriekšējas saskarsmes nozīmē.
  Šis skaidrojums kļuva par vienotu praksi un nav izraisījis strīdus vai sarežģījumus.
  Vienā delikātā gadījumā par izmeklēšanu atbildīgais direktors, neatsaucoties uz attiecīgo lietu, lūdza Uzraudzības komitejai, lai OLAF pēc informācijas nosūtīšanas dalībvalsts tiesu iestādēm atliek paziņojumu komitejai. Komiteja piekrita šādai atlikšanai. |
| --- | --- |

3.

Regulas 11. panta 7. punkts in fine franču valodas versijā nosaka, ka: “direktors paziņo komitejai par gadījumiem, kad vajadzīga informācijas nosūtīšana dalībvalsts tiesu iestādēm”. Uzraudzības komiteja iekšējās regulas, kas publicēta Oficiālajā Vēstnesī 2000. gada 15. februārī un kuras pamatā ir referenta Da Cunha Rodriguez, toreizējā Uzraudzības komitejas locekļa, vēlāk Eiropas Kopienu Tiesā ieceltā tiesneša, izstrādātais teksts, 22. panta 5. punktā vārdu “vajadzīga” skaidroja iepriekšējas saskarsmes nozīmē.

Šis skaidrojums kļuva par vienotu praksi un nav izraisījis strīdus vai sarežģījumus.

Vienā delikātā gadījumā par izmeklēšanu atbildīgais direktors, neatsaucoties uz attiecīgo lietu, lūdza Uzraudzības komitejai, lai OLAF pēc informācijas nosūtīšanas dalībvalsts tiesu iestādēm atliek paziņojumu komitejai. Komiteja piekrita šādai atlikšanai.

| 4. | Iekšējās un ārējās izmeklēšanas (71. punkts).
  Kopš notikumiem, kas bija pamatā M. Santer vadītās Komisijas demisijai, iestādes stingri pievērsa uzmanību iekšējām izmeklēšanām. Regulas 1. un 7. apsvērums, tāpat kā 1. panta 3. punkts izskaidro šīs bažas. Šajā sakarā jāievēro, ka ārējās izmeklēšanas patiesībā atrodas dalībvalstu pārziņā, kas veic izmeklēšanas darbības kā tādas, jo Birojs aprobežojas ar materiālās palīdzības sniegšanu vai koordinācijas sanāksmju organizēšanu.
  Tomēr, pārbaudot visas lietas un NVUS, praksē noteikti nav tā, ka Birojs vai Uzraudzības komiteja, kas balsta savu darbu uz Biroja īstenotajām izmeklēšanām, dotu priekšroku iekšējām izmeklēšanām un to kriminālprocesuālajam raksturam par sliktu ārējām izmeklēšanām. Tas, ka iekšējās izmeklēšanas sava delikātuma dēļ bieži vien nonāca Biroja un Uzraudzības komitejas īpašā uzmanībā (to atspoguļo komitejas sapulču protokoli), un dažkārt arī preses uzmanībā, pilnībā nenozīmē, ka ārējās izmeklēšanas būtu atvirzītas otrajā plānā. Jāpiezīmē, ka papildus ārējām izmeklēšanām Birojs sniedza ievērojamu palīdzību dalībvalstīm, ko komiteja ļoti augstu novērtēja (sk. gada ziņojuma II nodaļu). |
| --- | --- |

4.

Kopš notikumiem, kas bija pamatā M. Santer vadītās Komisijas demisijai, iestādes stingri pievērsa uzmanību iekšējām izmeklēšanām. Regulas 1. un 7. apsvērums, tāpat kā 1. panta 3. punkts izskaidro šīs bažas. Šajā sakarā jāievēro, ka ārējās izmeklēšanas patiesībā atrodas dalībvalstu pārziņā, kas veic izmeklēšanas darbības kā tādas, jo Birojs aprobežojas ar materiālās palīdzības sniegšanu vai koordinācijas sanāksmju organizēšanu.

Tomēr, pārbaudot visas lietas un NVUS, praksē noteikti nav tā, ka Birojs vai Uzraudzības komiteja, kas balsta savu darbu uz Biroja īstenotajām izmeklēšanām, dotu priekšroku iekšējām izmeklēšanām un to kriminālprocesuālajam raksturam par sliktu ārējām izmeklēšanām. Tas, ka iekšējās izmeklēšanas sava delikātuma dēļ bieži vien nonāca Biroja un Uzraudzības komitejas īpašā uzmanībā (to atspoguļo komitejas sapulču protokoli), un dažkārt arī preses uzmanībā, pilnībā nenozīmē, ka ārējās izmeklēšanas būtu atvirzītas otrajā plānā. Jāpiezīmē, ka papildus ārējām izmeklēšanām Birojs sniedza ievērojamu palīdzību dalībvalstīm, ko komiteja ļoti augstu novērtēja (sk. gada ziņojuma II nodaļu).

| 5. | Izbeigto lietu un novērtējuma veidlapu pārbaude (72. punkts).
  Izbeigto lietu pārbaudei Uzraudzības komiteja veltīja īpašu uzmanību, un tā uzticēja savam sekretariātam pārbaudīt iespējami vairāk lietu un tikai īpašos gadījumos sagatavot novērtējuma veidlapas. Izvēle īpaši pārbaudīt jau izbeigtās lietas ļāva izvairīties no visa veida iejaukšanās pašreizējās izmeklēšanās. Uzraudzības komitejas sekretariāta sagatavotajās, tikai iekšējai lietošanai paredzētajās, veidlapās varēja norādīt visas iespējami sastopamās problēmas un komiteja tās varēja rūpīgi izpētīt. Attiecīgi atklātās principa problēmas, jo īpaši saistībā ar procedūru un ar kriminālprocesa rezultātu pārbaudi dalībvalstīs, bija pamatā ļoti noderīgai viedokļu apmaiņai starp Uzraudzības komiteju un Biroja direktoru vai direktoru, kas atbildīgs par izmeklēšanām. Uzraudzības komitejas sapulču protokoli ne vienmēr pilnībā atspoguļo komitejas sapulču laikā izteiktos vērojumus, jo vairākas lietas, kas izbeigtas OLAF līmenī, dalībvalstīs bija sagatavošanās fāzē. |
| --- | --- |

5.

Izbeigto lietu pārbaudei Uzraudzības komiteja veltīja īpašu uzmanību, un tā uzticēja savam sekretariātam pārbaudīt iespējami vairāk lietu un tikai īpašos gadījumos sagatavot novērtējuma veidlapas. Izvēle īpaši pārbaudīt jau izbeigtās lietas ļāva izvairīties no visa veida iejaukšanās pašreizējās izmeklēšanās. Uzraudzības komitejas sekretariāta sagatavotajās, tikai iekšējai lietošanai paredzētajās, veidlapās varēja norādīt visas iespējami sastopamās problēmas un komiteja tās varēja rūpīgi izpētīt. Attiecīgi atklātās principa problēmas, jo īpaši saistībā ar procedūru un ar kriminālprocesa rezultātu pārbaudi dalībvalstīs, bija pamatā ļoti noderīgai viedokļu apmaiņai starp Uzraudzības komiteju un Biroja direktoru vai direktoru, kas atbildīgs par izmeklēšanām. Uzraudzības komitejas sapulču protokoli ne vienmēr pilnībā atspoguļo komitejas sapulču laikā izteiktos vērojumus, jo vairākas lietas, kas izbeigtas OLAF līmenī, dalībvalstīs bija sagatavošanās fāzē.

D.   Secinājumi (93. punkts).

Var secināt, ka Uzraudzības komiteja īstenoja pilnīgu atbalsta nostāju attiecībā uz Biroju, veicinot jaunu struktūru un metožu ieviešanu, kad tas kļuva vajadzīgs. Attiecībā uz kanceleju (greffe), lietu kopējo ierakstu sistēmu un NVUS šādai nostājai bija konkrēti pozitīvi rezultāti, tomēr Biroja direktors līdz šim brīdim nav devis atbildi uz Uzraudzības komitejas neatliekamo un atkārtoto ieteikumu, kas paredz pieņemt pienācīgu reglamentu.

Nav tāda gadījuma, kad būtu radusies problēma saistībā ar Uzraudzības komitejas iespējamo iejaukšanos pašreizējo izmeklēšanu norisē. Gluži pretēji - ikmēneša sanāksmēs ar Biroja direktoru un ar dažādu direktorātu atbildīgajiem direktoriem bija izdevīga iespēja izskatīt principiālos un vispārējos jautājumus, kuriem varētu pievērst Uzraudzības komitejas uzmanību.

---

(1)  Balstīta uz kritērijiem, kas atspoguļo OLAF programmā noteiktās prioritātes.

(2)  Priekšlikums grozīt Regulu Nr. 1073/1999 – KOM(2004) 103 galīgais, 10.2.2004.

(3)  Regulas Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums, 6. panta 7. punkts attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu, KOM (2004) 103 galīgais, 10.2.2004.

(4)  Ziņojums par OLAF darbību izvērtēšanu KOM(2003) 154 galīgais.

(5)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(6)  OLAF darbības papildus izvērtējums, 1.3.2. punkts, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(7)  OLAF darbību papildu izvērtējums, 1.3.2. punkts, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.

(8)  Sal. ar 164. punktu lietā C-15/00.

(9)  Sal. ar 3.2. punktu OLAF rokasgrāmatā.

(10)  Sal. ar 3.3.3. punktu OLAF rokasgrāmatā (25.2.2005.).

(11)  EWS (Agrās brīdināšanas sistēma) (SEC(2005) 310).

(12)  OLAF darbību papildu izvērtējums – SEC(2004) 1370, 26.10.2004.

(13)  Par tiešajiem izdevumiem skat. šādus dokumentus: KOM(2002) 671 galīgais, SEK(2000) 2204/3 un Komisijas iekšējās procedūras noteikumus attiecībā uz tiešās pārvaldības izdevumu atgūšanu, K(2002) 5048/4; par lauksaimniecības nozari, struktūrpolitikas pasākumiem un muitu skat. šā ziņojuma 54. punktu.

(14)  (Sal. ar 1.3. punktu ziņojumā par OLAF darbības papildu izvērtējumu, SEK(2004) 1370, 26.10.2004.).

(15)  KOM(2003) 154 galīgais.

(16)  Ziņojums par OLAF darbību izvērtēšanu KOM(2003) 154 galīgais.

(17)  Skat. šā priekšlikuma 6. panta 7. punktu – KOM(2004) 103 galīgais, 10.2.2004.

(18)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(19)  KOM(2003) 154 galīgais.

---

| 18.8.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/33

---

ATZINUMS Nr. 6/2005

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu un 279. panta 2. punktu)

(2005/C 202/02)

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 280. panta, 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 160. C pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999,

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu, ko Padome iesniegusi Revīzijas palātai 2004. gada 8. martā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Priekšlikuma pamatojums

| 1. | Priekšlikuma pamatā ir progresa ziņojums, ko Komisija iesniedza 2003. gada aprīlī saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic OLAF
   (1). Priekšlikums arī izriet no uzdevuma, ko Komisijas priekšsēdētājs uzticēja Budžeta kontroles komitejai Komisijas 2004. gada likumdošanas un darba programmas prezentācijā 2003. gada 18. novembrī. Komisijas priekšlikums tiecas stiprināt OLAF darba efektivitāti, ļaujot tam koncentrēties uz prioritātēm, un paātrināt izmeklēšanas, precizējot atsevišķas procedūras. Tomēr priekšsēdētāja nostādne bija tālejošāka nekā Komisijas izstrādātais priekšlikums tajā ziņā, ka papildus korekcijām izmeklēšanas procedūrās tā paredzēja paša Biroja reorganizāciju. |
| --- | --- |

1.

Priekšlikuma pamatā ir progresa ziņojums, ko Komisija iesniedza 2003. gada aprīlī saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic OLAF
   (1). Priekšlikums arī izriet no uzdevuma, ko Komisijas priekšsēdētājs uzticēja Budžeta kontroles komitejai Komisijas 2004. gada likumdošanas un darba programmas prezentācijā 2003. gada 18. novembrī. Komisijas priekšlikums tiecas stiprināt OLAF darba efektivitāti, ļaujot tam koncentrēties uz prioritātēm, un paātrināt izmeklēšanas, precizējot atsevišķas procedūras. Tomēr priekšsēdētāja nostādne bija tālejošāka nekā Komisijas izstrādātais priekšlikums tajā ziņā, ka papildus korekcijām izmeklēšanas procedūrās tā paredzēja paša Biroja reorganizāciju.

| 2. | Komisijas priekšsēdētājs būtībā paziņoja, ka akcentu maiņa OLAF darbībās nozīmē, ka “būtu lietderīgi nodot Komisijas dienestiem atsevišķus horizontālus uzdevumus, kas nav saistīti ar izmeklēšanām,” un ka ir jāpārskata OLAF pārvaldība (2). Viņš piedāvāja arī “paaugstināt OLAF efektivitāti – tā kā paplašinātā Eiropas Savienībā tā darba apjoms palielināsies – palielinot tā darbinieku skaitu, mainot akcentus tā uzdevumos uz izmeklēšanas funkciju un pielāgojot Regulu ...”. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums skar tikai pēdējo no Komisijas priekšsēdētāja piedāvātajiem priekšlikumiem (Regulas pielāgošana). Mainot akcentus Biroja faktiskajos uzdevumos, būtu jāgroza Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. (3) |
| --- | --- |

2.

Komisijas priekšsēdētājs būtībā paziņoja, ka akcentu maiņa OLAF darbībās nozīmē, ka “būtu lietderīgi nodot Komisijas dienestiem atsevišķus horizontālus uzdevumus, kas nav saistīti ar izmeklēšanām,” un ka ir jāpārskata OLAF pārvaldība (2). Viņš piedāvāja arī “paaugstināt OLAF efektivitāti – tā kā paplašinātā Eiropas Savienībā tā darba apjoms palielināsies – palielinot tā darbinieku skaitu, mainot akcentus tā uzdevumos uz izmeklēšanas funkciju un pielāgojot Regulu ...”. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozījumu priekšlikums skar tikai pēdējo no Komisijas priekšsēdētāja piedāvātajiem priekšlikumiem (Regulas pielāgošana). Mainot akcentus Biroja faktiskajos uzdevumos, būtu jāgroza Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. (3)

| 3. | Preambula norāda, ka priekšlikuma mērķis ir grozīt Regulu piecās galvenajās jomās, nekādā veidā neierobežojot dalībvalstu tiesības un pienākumus un respektējot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Šīs piecas jomas ir šādas:






  a) | gadījumos, kad vajadzīga aktīva rīcība, Birojam, balstoties uz savām prioritātēm, jābūt tiesīgam izlemt, vai sākt izmeklēšanu (tiek uzsvērts diskrēcijas princips izmeklēšanu sākšanā); |
| --- | --- | --- |

3.

Preambula norāda, ka priekšlikuma mērķis ir grozīt Regulu piecās galvenajās jomās, nekādā veidā neierobežojot dalībvalstu tiesības un pienākumus un respektējot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Šīs piecas jomas ir šādas:

a)

gadījumos, kad vajadzīga aktīva rīcība, Birojam, balstoties uz savām prioritātēm, jābūt tiesīgam izlemt, vai sākt izmeklēšanu (tiek uzsvērts diskrēcijas princips izmeklēšanu sākšanā);

| b) | attiecībā uz iekšējām izmeklēšanām (administratīvas izmeklēšanas iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās) Birojam jāinformē iestādes vai organizācijas, kurās notiek izmeklēšanas vai kurās var būt vajadzīgi administratīvi pasākumi, lai aizstāvētu Eiropas Savienības intereses; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz iekšējām izmeklēšanām (administratīvas izmeklēšanas iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās) Birojam jāinformē iestādes vai organizācijas, kurās notiek izmeklēšanas vai kurās var būt vajadzīgi administratīvi pasākumi, lai aizstāvētu Eiropas Savienības intereses;

| c) | iekšējās izmeklēšanās un krāpšanas gadījumos saistībā ar līgumiem, ko finansē no Kopienas līdzekļiem (tiešie izdevumi tiek skatīti ārējās izmeklēšanās), Birojam jābūt iespējām veikt pārbaudes dalībvalstu komersantu telpās saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96. Veicot ārējas izmeklēšanas, Birojam arī jābūt neapgrūtinātai pieejai informācijai, kas atrodas Kopienas iestāžu un struktūru rīcībā; |
| --- | --- |

c)

iekšējās izmeklēšanās un krāpšanas gadījumos saistībā ar līgumiem, ko finansē no Kopienas līdzekļiem (tiešie izdevumi tiek skatīti ārējās izmeklēšanās), Birojam jābūt iespējām veikt pārbaudes dalībvalstu komersantu telpās saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96. Veicot ārējas izmeklēšanas, Birojam arī jābūt neapgrūtinātai pieejai informācijai, kas atrodas Kopienas iestāžu un struktūru rīcībā;

| d) | taisnīguma un juridiskās noteiktības dēļ jāprecizē procedurālās garantijas attiecībā uz indivīdu tiesībām gan iekšējās, gan ārējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

d)

taisnīguma un juridiskās noteiktības dēļ jāprecizē procedurālās garantijas attiecībā uz indivīdu tiesībām gan iekšējās, gan ārējās izmeklēšanās.

| e) | Pārraudzības komitejas pienākumi jāpaplašina, uzticot tai uzraudzīt izmeklēšanu ilgumu un aizsargāt indivīdus gan iekšējās, gan ārējās izmeklēšanās. Tādēļ ir priekšlikums palielināt Komitejas sastāvu par diviem locekļiem. Komisija arī ierosina vienam no Komitejas locekļiem sagatavot pārskatu par to, kā Birojs ievēro indivīdu tiesības. |
| --- | --- |

e)

Pārraudzības komitejas pienākumi jāpaplašina, uzticot tai uzraudzīt izmeklēšanu ilgumu un aizsargāt indivīdus gan iekšējās, gan ārējās izmeklēšanās. Tādēļ ir priekšlikums palielināt Komitejas sastāvu par diviem locekļiem. Komisija arī ierosina vienam no Komitejas locekļiem sagatavot pārskatu par to, kā Birojs ievēro indivīdu tiesības.

| 4. | Tālākie komentāri izriet no Biroja revīzijas konstatējumiem, kā izklāstīts Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005. |
| --- | --- |

4.

Tālākie komentāri izriet no Biroja revīzijas konstatējumiem, kā izklāstīts Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2005.

Tiesības lemt par izmeklēšanu uzsākšanu

| 5. | Šādu tiesību piešķiršanu var uzskatīt par efektivitātes jautājumu, un Palāta atbalsta šādu pavērsienu. Tomēr tūlītējs praktiskais rezultāts būs ierobežots. Kā norādīts Īpašajā ziņojumā, Birojs nemaz nesaņem tik daudz labi pamatotu apsūdzību, lai tam būtu jāizvēlas, kuras izmeklēšanas sākt. |
| --- | --- |

5.

Šādu tiesību piešķiršanu var uzskatīt par efektivitātes jautājumu, un Palāta atbalsta šādu pavērsienu. Tomēr tūlītējs praktiskais rezultāts būs ierobežots. Kā norādīts Īpašajā ziņojumā, Birojs nemaz nesaņem tik daudz labi pamatotu apsūdzību, lai tam būtu jāizvēlas, kuras izmeklēšanas sākt.

| 6. | Prioritāšu noteikšana un laika grafika sagatavošana ir savstarpēji saistīti jautājumi. Pieredze rāda, ka daudzas Biroja veiktās izmeklēšanas noris ilgāk nekā pamatotu laika posmu (12 līdz 18 mēnešus). Ņemot to vērā, būtu lietderīgi izmeklēšanām noteikt konkrētus termiņus. |
| --- | --- |

6.

Prioritāšu noteikšana un laika grafika sagatavošana ir savstarpēji saistīti jautājumi. Pieredze rāda, ka daudzas Biroja veiktās izmeklēšanas noris ilgāk nekā pamatotu laika posmu (12 līdz 18 mēnešus). Ņemot to vērā, būtu lietderīgi izmeklēšanām noteikt konkrētus termiņus.

Pienākums informēt

| 7. | Palāta atbalsta priekšlikumu pastiprināt Biroja pienākumu informēt attiecīgās iestādes vai struktūras par izmeklēšanas sākšanu. Tomēr tas, ka pašreizējā 4. panta 5. punktā tiesības atlikt šādas informācijas sniegšanu ir izsvītrotas, rada zināmu neskaidrību. Nosacījumu trūkums šajā jautājumā nozīmē, ka nav izslēgta informācijas aizturēšana. Komisijas priekšlikums būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka informācija netiek nepamatoti aizturēta, aizbildinoties ar to, ka slepenība ir vajadzīga, lai nodrošinātu izmeklēšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

7.

Palāta atbalsta priekšlikumu pastiprināt Biroja pienākumu informēt attiecīgās iestādes vai struktūras par izmeklēšanas sākšanu. Tomēr tas, ka pašreizējā 4. panta 5. punktā tiesības atlikt šādas informācijas sniegšanu ir izsvītrotas, rada zināmu neskaidrību. Nosacījumu trūkums šajā jautājumā nozīmē, ka nav izslēgta informācijas aizturēšana. Komisijas priekšlikums būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka informācija netiek nepamatoti aizturēta, aizbildinoties ar to, ka slepenība ir vajadzīga, lai nodrošinātu izmeklēšanas efektivitāti.

Regulā (Euratom, EK)Nr. 2185/96 (4) paredzēto pārbaudes procedūru paplašināta lietošana

| 8. | Regula (Euratom, EK)Nr. 2185/96 paredz “pārbaudes un apskates uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses” saistībā ar atbalstu lauksaimniecībai, struktūrfondiem un pašu resursiem. |
| --- | --- |

8.

Regula (Euratom, EK)Nr. 2185/96 paredz “pārbaudes un apskates uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses” saistībā ar atbalstu lauksaimniecībai, struktūrfondiem un pašu resursiem.

| 9. | Priekšlikums paredz šo regulu piemērot arī tiešajiem izdevumiem (iekšējā nozaru politika, ārējais atbalsts, utt.). Tādējādi tiktu stiprināts Birojam pieejamo intervences līdzekļu loks, sevišķi attiecībā uz sadarbību ar valstu iestādēm. Palātas revīzijās ir apstiprinājies, ka šajā ziņā pastāv trūkumi. Tādējādi šajā aspektā Komisijas priekšlikums ir atbalstāms. |
| --- | --- |

9.

Priekšlikums paredz šo regulu piemērot arī tiešajiem izdevumiem (iekšējā nozaru politika, ārējais atbalsts, utt.). Tādējādi tiktu stiprināts Birojam pieejamo intervences līdzekļu loks, sevišķi attiecībā uz sadarbību ar valstu iestādēm. Palātas revīzijās ir apstiprinājies, ka šajā ziņā pastāv trūkumi. Tādējādi šajā aspektā Komisijas priekšlikums ir atbalstāms.

Procedurālo garantiju stiprināšana

| 10. | Komisija uzskata par piemērotu, ka regulā tiek formulēti pamatprincipi, kas nosaka izmeklēšanas. Palāta atbalsta šādu viedokli. |
| --- | --- |

10.

Komisija uzskata par piemērotu, ka regulā tiek formulēti pamatprincipi, kas nosaka izmeklēšanas. Palāta atbalsta šādu viedokli.

Uzraudzības komitejas locekļu loma un skaits

| 11. | Ir jānodrošina izmeklēšanu atbilstība tiesiskajām procedūrām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 14. pantu sūdzības par OLAF izmeklētāju veikto darbu izmeklēšanas gaitā jāiesniedz Biroja direktoram. Šis risinājums nav apmierinošs, jo tas sūdzības iesniedzējam negarantē neatkarīgu sūdzības izskatīšanu. Izmeklēšanas subjekti alternatīvā kārtā ir vērsušās pie ombuda, kad viņi uzskatīja, ka viņu pamattiesības ir pārkāptas. Ir pierādījies, ka šī procedūra ir neapmierinoša, un ir bijuši gadījumi, kad tās rezultātā ombuds ir uztverts tā, it kā tas iejauktos izmeklēšanas gaitā. Komisijas priekšlikums uztic Pārraudzības komitejai kontrolēt izmeklētāju uzvedību. Šis nav labāks risinājums, jo tas ir pretrunā principam, ka Komitejai nevajadzētu iejaukties kārtējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

11.

Ir jānodrošina izmeklēšanu atbilstība tiesiskajām procedūrām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 14. pantu sūdzības par OLAF izmeklētāju veikto darbu izmeklēšanas gaitā jāiesniedz Biroja direktoram. Šis risinājums nav apmierinošs, jo tas sūdzības iesniedzējam negarantē neatkarīgu sūdzības izskatīšanu. Izmeklēšanas subjekti alternatīvā kārtā ir vērsušās pie ombuda, kad viņi uzskatīja, ka viņu pamattiesības ir pārkāptas. Ir pierādījies, ka šī procedūra ir neapmierinoša, un ir bijuši gadījumi, kad tās rezultātā ombuds ir uztverts tā, it kā tas iejauktos izmeklēšanas gaitā. Komisijas priekšlikums uztic Pārraudzības komitejai kontrolēt izmeklētāju uzvedību. Šis nav labāks risinājums, jo tas ir pretrunā principam, ka Komitejai nevajadzētu iejaukties kārtējās izmeklēšanās.

| 12. | Izmeklēšanas darbību tiesiskuma pārbaude būtu jāuztic struktūrai, kas ir objektīva un kas nevar iesaistīties izmeklēšanu veikšanā savu pilnvaru citu aspektu dēļ. |
| --- | --- |

12.

Izmeklēšanas darbību tiesiskuma pārbaude būtu jāuztic struktūrai, kas ir objektīva un kas nevar iesaistīties izmeklēšanu veikšanā savu pilnvaru citu aspektu dēļ.

| 13. | Komisijas priekšlikums nepaskaidro pretrunu Pārraudzības komitejas pienākumos, proti, neiejaukšanās princips nesader ar pienākumu saņemt Komisijas atzinumu izmeklēšanas laikā, ja pārsniegts divpadsmit mēnešu termiņš vai ja Komiteja ir jāinformē pirms lietu nosūta tiesu iestādēm. Tādējādi vēl skaidrāk jāformulē princips, ka Pārraudzības komiteja neiejaucas kārtējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

13.

Komisijas priekšlikums nepaskaidro pretrunu Pārraudzības komitejas pienākumos, proti, neiejaukšanās princips nesader ar pienākumu saņemt Komisijas atzinumu izmeklēšanas laikā, ja pārsniegts divpadsmit mēnešu termiņš vai ja Komiteja ir jāinformē pirms lietu nosūta tiesu iestādēm. Tādējādi vēl skaidrāk jāformulē princips, ka Pārraudzības komiteja neiejaucas kārtējās izmeklēšanās.

| 14. | Komisija piedāvā palielināt Pārraudzības komitejas sastāvu no pieciem līdz septiņiem locekļiem. Šis piedāvājums nav pamatots ar Komitejas uzdevumu un darba procedūru objektīvu analīzi. Locekļu pienākumi ir neregulāri un neļauj tiem lietu materiālus izskatīt rūpīgi. Lai Komitejas locekļi varētu strādāt efektīvāk, būtu vēlams, lai vismaz dažiem no viņiem būtu iepriekšēja pieredze Kopienas lietās, sevišķi izmeklēšanas jomā. |
| --- | --- |

14.

Komisija piedāvā palielināt Pārraudzības komitejas sastāvu no pieciem līdz septiņiem locekļiem. Šis piedāvājums nav pamatots ar Komitejas uzdevumu un darba procedūru objektīvu analīzi. Locekļu pienākumi ir neregulāri un neļauj tiem lietu materiālus izskatīt rūpīgi. Lai Komitejas locekļi varētu strādāt efektīvāk, būtu vēlams, lai vismaz dažiem no viņiem būtu iepriekšēja pieredze Kopienas lietās, sevišķi izmeklēšanas jomā.

| 15. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 6. punktu Pārraudzības komiteja notur vismaz desmit sēdes gadā. Tomēr, ja Komitejai jākoncentrējas uz OLAF izmeklēšanas funkcijas neatkarības nodrošināšanu, tai nedrīkst uzlikt par pienākumu noturēt sēdes gandrīz katru mēnesi. Turklāt, pārskatot Pārraudzības komitejas pienākumus un darba procedūras, amata vietu skaitam tās sekretariātā vajadzētu samazināties. |
| --- | --- |

15.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 6. punktu Pārraudzības komiteja notur vismaz desmit sēdes gadā. Tomēr, ja Komitejai jākoncentrējas uz OLAF izmeklēšanas funkcijas neatkarības nodrošināšanu, tai nedrīkst uzlikt par pienākumu noturēt sēdes gandrīz katru mēnesi. Turklāt, pārskatot Pārraudzības komitejas pienākumus un darba procedūras, amata vietu skaitam tās sekretariātā vajadzētu samazināties.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 9. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  KOM(2003) 154 galīgā redakcija, 2.4.2003.

1

(2)  “Pārvaldība” jāsaprot ne tikai kā vadības pasākumi, bet arī kā pārraudzības pasākumi (Pārraudzības komiteja).

2

(3)  1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EAEK, Euratom (OV L 136, 31.5.1999.).

3

Euratom

(4)  OV L 292, 15.11.1996.

4

---