# Eiropas Savienības C 437/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 437 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 18. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 437

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 18. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2020/C 437/01 | Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2020. gada 15. decembris) par dividenžu sadali COVID-19 pandēmijas laikā un Ieteikuma ECB/2020/35 atcelšanu (ECB/2020/62) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2020/C 437/01

Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2020. gada 15. decembris) par dividenžu sadali COVID-19 pandēmijas laikā un Ieteikuma ECB/2020/35 atcelšanu (ECB/2020/62)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 437/02 | Komisijas Paziņojums Savienības Eiropas standartizācijas 2021. gada darba programma | 4 |
| 2020/C 437/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel) (
  1
  ) | 14 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 437/02

Komisijas Paziņojums Savienības Eiropas standartizācijas 2021. gada darba programma

4

2020/C 437/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2020/C 437/04 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 , un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju | 15 |
| 2020/C 437/05 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju | 16 |
| 2020/C 437/06 | Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 17 |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 437/07 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 17. decembris | 18 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2020/C 437/08 | Apvienotās Karalistes paziņojums saskaņā ar 10. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (Elektroenerģijas direktīva) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu attiecībā uz Diamond Transmission Partners RB Limited un Diamond Transmission Partners Galloper Limited iecelšanu par pārvades sistēmu operatoriem Apvienotajā Karalistē | 19 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2020/C 437/04

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 , un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju

15

2020/C 437/05

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju

16

2020/C 437/06

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

17

Eiropas Komisija

2020/C 437/07

Euro maiņas kurss — 2020. gada 17. decembris

18

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2020/C 437/08

Apvienotās Karalistes paziņojums saskaņā ar 10. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (Elektroenerģijas direktīva) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu attiecībā uz Diamond Transmission Partners RB Limited un Diamond Transmission Partners Galloper Limited iecelšanu par pārvades sistēmu operatoriem Apvienotajā Karalistē

Diamond Transmission Partners RB Limited

Diamond Transmission Partners Galloper Limited

19

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 437/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 20 |
| 2020/C 437/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9956 – DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO ) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |
| 2020/C 437/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 437/12 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 26 |
| 2020/C 437/13 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 34 |
| 2020/C 437/14 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 42 |
| 2020/C 437/15 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 52 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 437/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

20

2020/C 437/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9956 – DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO ) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

22

2020/C 437/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

24

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 437/12

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

26

2020/C 437/13

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

34

2020/C 437/14

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

42

2020/C 437/15

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2020. gada 15. decembris)

par dividenžu sadali COVID-19 pandēmijas laikā un Ieteikuma ECB/2020/35 atcelšanu

(ECB/2020/62)

(2020/C 437/01)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020. gada 27. martā pieņēma Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2020/19 (2), ar kuru tika ieteikts kredītiestādēm vismaz līdz 2020. gada 1. oktobrim neizmaksāt dividendes un neuzņemties neatsaucamas saistības izmaksāt dividendes, un atturēties no akciju atpirkšanas, kuras mērķis ir atlīdzība akcionāriem. ECB 2020. gada 27. jūlijā pagarināja šo ieteikumu līdz 2021. gada 1. janvārim, pieņemot Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2020/35 (3). Šie ieteikumi balstījās apsvērumā, ka ir ļoti svarīgi, ka kredītiestādes var turpināt pildīt savu lomu mājsaimniecību, mazo un vidējo uzņēmumu un kapitālsabiedrību finansēšanā ar COVID-19 saistītā ekonomiskā satricinājuma apstākļos. Tādēļ tika uzskatīts par būtisku, ka kredītiestādes saglabā kapitālu, lai noturētu to spēju atbalstīt tautsaimniecību COVID-19 pandēmijas izraisītajā paaugstinātas nenoteiktības vidē. Šajā nolūkā kapitāla resursu saglabāšana, lai atbalstītu reālo tautsaimniecību un segtu zaudējumus, tika uzskatīta par prioritāru salīdzinājumā ar diskrecionāru dividenžu sadali un akciju atpirkšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2020. gada 27. martā pieņēma Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2020/19 (2), ar kuru tika ieteikts kredītiestādēm vismaz līdz 2020. gada 1. oktobrim neizmaksāt dividendes un neuzņemties neatsaucamas saistības izmaksāt dividendes, un atturēties no akciju atpirkšanas, kuras mērķis ir atlīdzība akcionāriem. ECB 2020. gada 27. jūlijā pagarināja šo ieteikumu līdz 2021. gada 1. janvārim, pieņemot Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2020/35 (3). Šie ieteikumi balstījās apsvērumā, ka ir ļoti svarīgi, ka kredītiestādes var turpināt pildīt savu lomu mājsaimniecību, mazo un vidējo uzņēmumu un kapitālsabiedrību finansēšanā ar COVID-19 saistītā ekonomiskā satricinājuma apstākļos. Tādēļ tika uzskatīts par būtisku, ka kredītiestādes saglabā kapitālu, lai noturētu to spēju atbalstīt tautsaimniecību COVID-19 pandēmijas izraisītajā paaugstinātas nenoteiktības vidē. Šajā nolūkā kapitāla resursu saglabāšana, lai atbalstītu reālo tautsaimniecību un segtu zaudējumus, tika uzskatīta par prioritāru salīdzinājumā ar diskrecionāru dividenžu sadali un akciju atpirkšanu.

| (2) | Pat ņemot vērā makroekonomisko apstākļu uzlabošanos un COVID-19 pandēmijas izraisītās ekonomiskās nenoteiktības samazināšanos kopš 2020. gada 27. marta, nenoteiktības līmenis joprojām ir augsts, un tas turpina ietekmēt banku spēju prognozēt savas vidēja termiņa kapitāla vajadzības. Ņemot vērā pašreizējos valsts atbalsta pasākumus un to, ka ekonomisko seku ietekme uz kredītiestāžu bilancēm ir ievērojami novēlota, vēl var nebūt pilnībā izpaudusies ar COVID-19 saistītā ekonomiskā satricinājuma ietekme uz banku sektoru. Šī ieilgusī nenoteiktība prasa ārkārtīgi lielu piesardzību attiecībā uz kredītiestāžu dividenžu sadales politiku un praksi. Tāpēc ECB saskata nepieciešamību aicināt kredītiestādes arī turpmāk atturēties no dividenžu izmaksas un akciju atpirkšanas. Jebkurā gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, ka dividenžu sadales un akciju atpirkšanas apsvēršanā kredītiestādes vadās pēc to iekšējā kapitāla radīšanas spējas, ņemot vērā nākotnes perspektīvu, kā arī ekonomisko seku gaidāmās ietekmes uz to riska darījumu un kapitāla kvalitāti. Turklāt ECB kopumā uzskata, ka nebūtu piesardzīgi, ja kredītiestādes apsvērtu peļņas sadali un akciju atpirkšanu vairāk nekā 15 % apmērā no to uzkrātās peļņas par 2019. un 2020. finanšu gadu vai vairāk nekā 20 bāzes punktu apmērā no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja atkarībā no tā, kura summa mazāka. |
| --- | --- |

(2)

Pat ņemot vērā makroekonomisko apstākļu uzlabošanos un COVID-19 pandēmijas izraisītās ekonomiskās nenoteiktības samazināšanos kopš 2020. gada 27. marta, nenoteiktības līmenis joprojām ir augsts, un tas turpina ietekmēt banku spēju prognozēt savas vidēja termiņa kapitāla vajadzības. Ņemot vērā pašreizējos valsts atbalsta pasākumus un to, ka ekonomisko seku ietekme uz kredītiestāžu bilancēm ir ievērojami novēlota, vēl var nebūt pilnībā izpaudusies ar COVID-19 saistītā ekonomiskā satricinājuma ietekme uz banku sektoru. Šī ieilgusī nenoteiktība prasa ārkārtīgi lielu piesardzību attiecībā uz kredītiestāžu dividenžu sadales politiku un praksi. Tāpēc ECB saskata nepieciešamību aicināt kredītiestādes arī turpmāk atturēties no dividenžu izmaksas un akciju atpirkšanas. Jebkurā gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, ka dividenžu sadales un akciju atpirkšanas apsvēršanā kredītiestādes vadās pēc to iekšējā kapitāla radīšanas spējas, ņemot vērā nākotnes perspektīvu, kā arī ekonomisko seku gaidāmās ietekmes uz to riska darījumu un kapitāla kvalitāti. Turklāt ECB kopumā uzskata, ka nebūtu piesardzīgi, ja kredītiestādes apsvērtu peļņas sadali un akciju atpirkšanu vairāk nekā 15 % apmērā no to uzkrātās peļņas par 2019. un 2020. finanšu gadu vai vairāk nekā 20 bāzes punktu apmērā no pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītāja atkarībā no tā, kura summa mazāka.

| (3) | Pilnībā ņemot vērā iekšējā tirgus vienotību un integritāti, ECB saskata vajadzību iesaistīties diskusijās ar attiecīgo dalībvalstu atbilstošajām iestādēm, lai noteiktu, vai ir lietderīgi izmaksāt dividendes mātesiestādei, mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kas atrodas dalībvalstī, kura nav iesaistītā dalībvalstis. Šajās diskusijās tostarp būtu jāvadās pēc līdzvērtības un savstarpīguma principiem, atbalstot netraucētu Eiropas Savienības iekšējā tirgus darbību kopumā, saglabājot kredītiestāžu stabilu kapitāla pozīciju no prudenciālā viedokļa, kā arī veicinot finanšu sistēmas stabilitāti Eiropas Savienībā un dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Pilnībā ņemot vērā iekšējā tirgus vienotību un integritāti, ECB saskata vajadzību iesaistīties diskusijās ar attiecīgo dalībvalstu atbilstošajām iestādēm, lai noteiktu, vai ir lietderīgi izmaksāt dividendes mātesiestādei, mātes finanšu pārvaldītājsabiedrībai vai mātes jauktai finanšu pārvaldītājsabiedrībai, kas atrodas dalībvalstī, kura nav iesaistītā dalībvalstis. Šajās diskusijās tostarp būtu jāvadās pēc līdzvērtības un savstarpīguma principiem, atbalstot netraucētu Eiropas Savienības iekšējā tirgus darbību kopumā, saglabājot kredītiestāžu stabilu kapitāla pozīciju no prudenciālā viedokļa, kā arī veicinot finanšu sistēmas stabilitāti Eiropas Savienībā un dalībvalstīs.

| (4) | Lai pēc iespējas palielinātu atbalstu reālajai tautsaimniecībai, arī mazāk nozīmīgām kredītiestādēm būtu jāievēro ārkārtīga mērenība savā pelņas sadales politikā saskaņā ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Lai pēc iespējas palielinātu atbalstu reālajai tautsaimniecībai, arī mazāk nozīmīgām kredītiestādēm būtu jāievēro ārkārtīga mērenība savā pelņas sadales politikā saskaņā ar šo ieteikumu.

| (5) | Šis ir pagaidu pasākums, un tā pieņemšana ir pamatota tikai pašreizējos ārkārtas apstākļos. Ja nenotiks būtiski nelabvēlīgi notikumi, ECB plāno 2021. gada 30. septembrī atcelt ieteikumu un atgriezties pie banku kapitāla un sadales plānu novērtēšanas, pamatojoties uz parastā uzraudzības cikla rezultātiem, |
| --- | --- |

(5)

Šis ir pagaidu pasākums, un tā pieņemšana ir pamatota tikai pašreizējos ārkārtas apstākļos. Ja nenotiks būtiski nelabvēlīgi notikumi, ECB plāno 2021. gada 30. septembrī atcelt ieteikumu un atgriezties pie banku kapitāla un sadales plānu novērtēšanas, pamatojoties uz parastā uzraudzības cikla rezultātiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

I

| 1. | ECB iesaka nozīmīgām kredītiestādēm līdz 2021. gada 30. septembrim ievērot īpašu piesardzību, pieņemot lēmumus par dividendēm vai izmaksājot tās (4), vai veicot akciju atpirkšanu, kuras mērķis ir atlīdzība akcionāriem (5). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kredītiestādēm, kas plāno pieņemt lēmumus par dividenžu izmaksu vai izmaksāt tās, vai veikt akciju atpirkšanu, kuras mērķis ir atlīdzība akcionāriem, uzraudzības dialoga ietvaros būtu jāsazinās ar savām kopējās uzraudzības komandām, lai apspriestu, vai plānotās peļņas sadales līmenis ir piesardzīgs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šo ieteikumu piemēro nozīmīgas uzraudzītās grupas konsolidētā līmenī, kā noteikts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (6) 2. panta 22. punktā, un nozīmīgas uzraudzītās iestādes individuālā līmenī, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 16. punktā, ja šāda nozīmīga uzraudzītā iestāde nav daļa no nozīmīgas uzraudzītās grupas. |
| --- | --- |

3.

II

Šis ieteikums adresēts nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm un nozīmīgām uzraudzītajām grupām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 16. un 22. punktā.

III

Šis ieteikums adresēts arī nacionālajām kompetentajām iestādēm attiecībā uz mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm un mazāk nozīmīgām uzraudzītajām grupām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. panta 7. un 23. punktā. Tiek sagaidīts, ka nacionālās kompetentās iestādes pēc vajadzības piemēros šo ieteikumu šādām iestādēm un grupām.

IV

ECB turpina izvērtēt ekonomisko situāciju un pārskatīs šo ieteikumu līdz 2021. gada 30. septembrim.

V

Ar šo tiek atcelts Ieteikums ECB/2020/35.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 15. decembrī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ECB/2020/19 (2020. gada 27. marts) par dividenžu sadali COVID-19 pandēmijas laikā un Ieteikuma ECB/2020/1 atcelšanu (OV C 102I, 30.3.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ECB/2020/35 (2020. gada 27. jūlijs) par dividenžu sadali COVID-19 pandēmijas laikā un Ieteikuma ECB/2020/19 atcelšanu (OV C 251, 31.7.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Kredītiestādēm var būt dažādas juridiskās formas, piem., biržā kotētas sabiedrības un sabiedrības, kas nav akciju sabiedrības, piem., savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, kooperatīvi vai krājsabiedrības. Šajā ieteikumā lietotais jēdziens “dividende” attiecas uz jebkāda veida naudas izmaksu saistībā ar pirmā līmeņa pamatkapitālu, kuras rezultātā samazinās pašu kapitāla kvantitāte vai kvalitāte.

4

(5)  Ja finanšu iestāde vēlētos aizstāt parastās akcijas, tas atbilstu šim ieteikumam.

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

6

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/4

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Savienības Eiropas standartizācijas 2021. gada darba programma

(2020/C 437/02)

2012. gadā pieņemtās Eiropas Standartizācijas regulas (1) 8. pants paredz, ka Komisijai būtu jāpieņem “gada Savienības darba programma Eiropas standartizācijai”.

Tāpēc Komisijas paziņojumā ir noteikti Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas nodevumi, ko Komisija plāno pieprasīt 2021. gadam, kā arī konkrēti mērķi un politikas virzieni attiecībā uz šiem standartiem un standartizācijas nodevumiem.

Šīs Eiropas standartizācijas darbības iekļaujas Savienības politikā tādās jomās kā “divējādā pārkārtošanās” (zaļā un digitālā), digitālais un vienotais tirgus, atgūšanās pēc Covid-19, energoefektivitāte un klimats un starptautiskā tirdzniecība. Standarti šo politiku balsta, nodrošinot, ka Eiropas produkti un pakalpojumi spēj konkurēt visā pasaulē un atspoguļo mūsdienīgas prasības drošuma, drošības, veselības aprūpes un vides aizsardzības jomā.

Konkrētie standarti un nodevumi, ko Komisija plāno pieprasīt, ir izklāstīti šā paziņojuma pielikumā, un tie attiecas uz šādām politikas jomām:

| — | ekodizains un energomarķējums, |
| --- | --- |

—

ekodizains un energomarķējums,

| — | baterijas, |
| --- | --- |

—

baterijas,

| — | elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi, |
| --- | --- |

—

elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi,

| — | lifti, |
| --- | --- |

—

lifti,

| — | metroloģija, |
| --- | --- |

—

metroloģija,

| — | pasta pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

pasta pakalpojumi,

| — | publiskais iepirkums, |
| --- | --- |

—

publiskais iepirkums,

| — | bērnu aprūpes preces, |
| --- | --- |

—

bērnu aprūpes preces,

| — | uzpildes, uzlādes punkti, |
| --- | --- |

—

uzpildes, uzlādes punkti,

| — | kuģu aprīkojums, |
| --- | --- |

—

kuģu aprīkojums,

| — | medicīniskās ierīces, |
| --- | --- |

—

medicīniskās ierīces,

| — | dzeramais ūdens, |
| --- | --- |

—

dzeramais ūdens,

| — | Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojums, |
| --- | --- |

—

Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojums,

| — | mākslīgā intelekta sistēmas, |
| --- | --- |

—

mākslīgā intelekta sistēmas,

| — | tiešsaistes platformas, |
| --- | --- |

—

tiešsaistes platformas,

| — | digitālā identitāte, |
| --- | --- |

—

digitālā identitāte,

| — | viedie līgumi. |
| --- | --- |

—

viedie līgumi.

Starptautiskajā mērogā Komisija turpinās sekot standartizācijas attīstībai Ķīnā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kā arī citās galvenajās ES tirdzniecības partnervalstīs. Komisija arī turpmāk gādās par to, lai ikvienā brīvās tirdzniecības nolīgumā, par kuru notiks sarunas, nodaļā par tirdzniecības tehniskajiem šķēršļiem (TBT) noteikti tiktu aplūkota standartizācija.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

---

PIELIKUMS

Eiropas standartizācijas prioritātes 2021. gadā ir vērstas uz Eiropas standartu izstrādi, kas atbalstīs divejādo pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, un uz Eiropas rūpniecības atgūšanās un noturības stiprināšanu.

Ņemot vērā ar Covid-19 saistītos apstākļus, ir kritiski svarīgi izstrādāt standartus, kuri atspoguļo tehnoloģiskos atjauninājumus un tirgus pieprasījumu pēc medicīniskām ierīcēm. Šie standarti palīdzēs īstenot Regulu (ES) 2017/745 par medicīniskajām ierīcēm un Regulu (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm, skatīt 16. pasākumu turpmāk sniegtajā tabulā.

Lai uzlabotu tādu liftu drošību, kuri atbilst jaunākajiem tehnoloģiju sasniegumiem, Komisija lūgs pārskatīt standartizācijas darbu minētajā nozarē. Šie standarti palīdzēs īstenot Direktīvu 2014/33/ES par liftiem un liftu drošības sastāvdaļām, skatīt 8. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Mērinstrumentu jomā Komisija lūgs pielāgot nozares standartus augsto tehnoloģiju prasībām. Šie standarti palīdzēs īstenot Direktīvu 2014/31/ES par neautomātisko svaru pieejamību tirgū un Direktīvu 2014/32/ES par mērinstrumentu pieejamību tirgū, skatīt 9. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Pasta iestāžu tīklu savstarpējas savienošanas nolūkā un lietotāju interesēs jāveicina tehniskā standartizācija. Komisija lūgs izstrādāt standartus, kas palīdzēs īstenot Direktīvu 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem ES pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai, skatīt 10. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Publiskā iepirkuma jomā Komisija lūgs izstrādāt standartus, kuri veicinātu sadarbspēju starp publiskā iepirkuma veicējiem un piegādātājiem, it īpaši pārrobežu līmenī. Šie standarti palīdzēs īstenot Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu, skatīt 11. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Īstenojot Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību, Komisija lūgs veikt standartizācijas darbu attiecībā uz jaunām drošības prasībām, kurās tiktu ņemtas vērā vismodernākās zinātnes un tehnikas zināšanas, skatīt 12. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Direktīva 2009/125/EK par ekodizainu un Regula (ES) 2017/1369 par energomarķējumu ir izrādījušās ļoti sekmīgas un ir nodrošinājušas būtiskus enerģijas ietaupījumus pēdējā desmitgadē, nodrošinot, ka Eiropas tirgū tiek laisti izturīgāki un ilgāk kalpojoši produkti. No vienas puses, ekodizains nosaka minimālās robežvērtības attiecībā uz ražojumu atbilstību energoefektivitātes un materiālefektivitātes prasībām. No otras puses, energomarķējums mudina patērētājus izvēlēties visefektīvākos ražojumus.

Šajā sakarībā Komisija pieprasīs papildu standartus, kuri atbalstītu vairākas konkrētu ražojumu raksturīgās ekodizaina un energomarķējuma prasības, tai skaitā gaismas avotiem un atsevišķiem vadības blokiem, rūpnīcā izmantojamiem ventilatoriem, elektroniskajiem displejiem, aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju vai aukstumiekārtām.

Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Regulā (ES) 2017/1369 par energomarķējuma un Direktīvā 2009/125/EK par ekodizaina prasībām, Komisija ierosinās tādu standartu izstrādi, kas ļauj izmērīt, cik energoefektīvi ir ventilatori, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, gaismas avoti un atsevišķie vadības bloki, aukstumiekārtas ar tiešās pārdošanas funkciju, serveri un datu glabāšanas ražojumi, un, iespējams, fotoelementu ražojumi (moduļi, invertori un sistēmas). Šie standarti balstīs īstenošanas aktus, kuri attiecas uz konkrētām produktu kategorijām, skatīt 1. līdz 5. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Lai atbalstītu priekšlikumu regulai par bateriju ilgtspējas, savākšanas un reciklēšanas prasībām, Komisija pieprasīs standartus, kas sniedz sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas attiecībā uz tādu uzlādējamu galvanisko bateriju konstrukciju un izgatavošanu, kurām ir iekšēja enerģijas krātuve, skatīt 6. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Komisija lūgs izstrādāt standartus attiecībā uz tādu uzlādējamu galvanisko bateriju konstrukciju un izgatavošanu, kurām ir iekšējā enerģijas krātuve, un tie uzlabos to veiktspējas, noturības, atkalizmantošanas, pārveidošanas un reciklēšanas aspektus. Šie standarti palīdzēs īstenot gaidāmo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK, skatīt 7. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Lai nodrošinātu lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētu elektrouzlādes un ūdeņraža uzlādes punktu savstarpēju savietojamību, arī jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļiem paredzētu uzpildes/uzlādes punktu savstarpēju savietojamību un drošību, tiks pieprasīti jauni standarti. Šie standarti atbalstīs Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, skatīt 13. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

Saskaņā ar Eiropas “Zaļā kursa” (1) mērķiem attiecībā uz transporta dekarbonizāciju un saistībā ar Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūru Komisija ierosinās un atbalstīs tādu standartu izstrādi, kuri ietvers detalizētas tehniskās specifikācijas attiecībā uz uzpildes un uzlādes punktiem un kuru mērķis ir vairot bezemisijas lielas noslodzes transportlīdzekļu izmantošanu, kā arī novatorisku jūras un iekšzemes ūdensceļu kuģu izmantošanu. Šie standarti palīdzēs arī atbalstīt mobilitātes ekosistēmas atveseļošanu (2), skatīt 14. darbību nākamajā tabulā.

Mobilitātes un autobūves rūpniecības ekosistēmas atveseļošanas un Direktīvas 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu ietvaros Komisija atbalstīs standartu izstrādi attiecībā uz stacionārām pulverveida ķīmisko līdzekļu ugunsdzēsības sistēmām to kuģu aizsardzībai, kuri pārvadā sašķidrinātas gāzes kā lejamkravas. Tajā pašā laikā šie standarti palielinās jūras drošību ne tikai gāzes tankkuģiem, bet arī pasažieru kuģiem, kurus darbina ar gāzi, skatīt 15. darbību zemāk dotajā tabulā.

Attiecībā uz dzeramā ūdens kvalitātes prasībām Komisija lūgs noteikt standartus ar mērķi samazināt enerģijas patēriņu un nevajadzīgus ūdens zudumus. Šie standarti palīdzēs īstenot gaidāmo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzeramā ūdens kvalitātes prasībām, skatīt 17. darbību turpmāk dotajā tabulā.

Komisija lūgs noteikt standartus, kuri nodrošinātu ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu augsta līmeņa savstarpēju izmantojamību, kas ietilpst Direktīvas (ES) 2019/520 darbības jomā, skatīt 18. darbību zemāk dotajā tabulā.

Tāpat Komisija lūgs izstrādāt standartus attiecībā uz mākslīgā intelekta sistēmu drošumu (3), lai padarītu tiešsaistes platformas drošākas (4) un atbalstītu Eiropas digitālās identitātes atsauces satvaru (5) un viedlīgumu (6) īstenošanu, skatīt 19. līdz 22. darbību turpmāk sniegtajā tabulā.

| Ref. | Darbības nosaukums | Atsauce uz politikas jomu/tiesību aktu | Pieprasāmie Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi | Pieprasāmo Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekodizains | Komisijas Regula (ES) Nr. 327/2011 (2011. gada 30. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW | Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz rūpniecībā izmantojamiem ventilatoriem. | Galvenais mērķis ir noteikt pietiekamu skaitu ekspluatācijas punktu un interpolācijas/aprēķina metodes, kā arī ierobežot ventilatoru, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaunu no 125 W līdz 500 kW, radīto ietekmi uz vidi un palielināt tādu tehnoloģiju ienākšanu tirgū, kas samazina šādu ventilatoru ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. |
| 2. | Ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2019, ar ko saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2016 attiecībā uz aukstumiekārtu energomarķējumu | Jaunu standartu izstrāde ražojumu parametru mērīšanai, izmantojot uzticamas, precīzas un atkārtojamas metodes, kurās ir ņemtas vērā vispārēji atzītas modernākās mērījumu metodes. | Galvenais mērķis ir samazināt tādu aukstumiekārtu enerģijas patēriņu , kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 10 TWh. |
| 3. | Ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2021 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības elektroniskajiem displejiem saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2013 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz elektronisko displeju energomarķējumu | Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz elektroniskajiem displejiem ar plašu dinamiskā diapazona (HDR) kodēšanas funkciju un izšķirtspējas līmeni, kas pārsniedz k vai HD, nosakot konkrētu ABC shēmas (Antecedent, Behavior, Consequence – apstākļi, uzvedība, sekas) testēšanas metodi un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes. | Galvenais mērķis ir samazināt televizoru, displeju un digitālo informatīvo displeju enerģijas patēriņu. |
| 4. | Ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2020 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības gaismas avotiem un atsevišķiem vadības blokiem un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2015 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)2017/1369 papildina attiecībā uz gaismas avotu energomarķējumu | Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz procedūrām un metodēm nepieciešamo parametru mērīšanai dienasgaismas lampām un augstas intensitātes gāzizlādes lampām, šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm, šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām apgaismes iekārtām, biroju un ielu apgaismojumu apgaismes iekārtām. | Galvenais mērķis ir samazināt tādu gaismas avotu enerģijas patēriņu, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 41,9 TWh. |
| 5. | Ekodizains un energomarķējums | Komisijas Regula (ES) 2019/2024, ar ko atbilstoši Direktīvai 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu | Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, ietverot metodes un aprēķinus vajadzīgo parametru mērīšanai. | Galvenais mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu, ko rada tādas aukstumiekārtas ar tiešās pārdošanas funkciju, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 48 TWh. |
| 6. | Baterijas | PLAN/2019/5391 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bateriju ilgtspējas, savākšanas un reciklēšanas prasībām un ar ko atceļ Bateriju direktīvu 2006/66/EK | Jaunu Eiropas standartu izstrāde, kas aptver akumulatoru blokiem/moduļiem veicamos mērījumu testus attiecībā uz tādu uzlādējamu galvanisko bateriju konstrukciju un izgatavošanu, kam ir iekšēja enerģijas krātuve . | Galvenais mērķis ir nodrošināt atbilstību piemērojamajos tiesību aktos noteiktajām veiktspējas prasībām, konkrētāk, aprakstīt nepieciešamos soļus un nosacījumus šādu parametru mērīšanai: ietilpība, jauda, iekšējā pretestība, jaudas saglabāšana, jaudas zudums, iekšējās pretestības pieaugums, nepārtraukta energoefektivitāte. Pieprasītajos standartos būtu jāsniedz arī norādījumi, kā modulārā konstrukcija un demontāžas un montāžas metodes atvieglotu akumulatoru bloku un moduļu apkopi, labošanu un pārveidošanu. |
| 7. | Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi | PLAN/2019/5391 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bateriju ilgtspējas, savākšanas un reciklēšanas prasībām un ar ko atceļ Bateriju direktīvu 2006/66/EK | Spēkā esošo Eiropas standartu pārskatīšana un jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) un bateriju atkritumiem saistībā ar i) materiālefektīvu un kvalitatīvu reciklēšanu un svarīgāko atkritumu plūsmu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai: elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) (ieskaitot, fotoelementu paneļus), bateriju atkritumi, nolietotie transportlīdzekļi un vēja turbīnu atkritumi, un ii) ES līmeņa kvalitātes prasības otrreizējām izejvielām. | Šīs papildu darbības galvenais mērķis ir atbalstīt Eiropas zaļā kursa ieceri atvieglot rūpniecības pāreju uz klimatneitrālu aprites ekonomiku. Lai to panāktu, ir nepieciešamas ilgtspējīgas tehnoloģijas, tādēļ ir jāizpēta stratēģijas, ar kurām varētu atgūt tādus vērtīgus resursus no atkritumiem kā kritiski svarīgas izejvielas. Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) un bateriju atkritumi ir divas labi zināmas (nolietoto izstrādājumu) atkritumu plūsmas, kas satur kritiski svarīgās izejvielas. Būtu svarīgi izveidot vai papildināt Eiropas standartus par šādu atkritumu plūsmu apsaimniekošanu, lai palielinātu elektronisko ražojumu, bateriju un citu atkritumu plūsmu kritiski svarīgo izejvielu apritīgumu. |
| 8. | Lifti | Direktīva 2014/33/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām | Spēkā esošo harmonizēto standartu pārskatīšana, jo īpaši sērijā EN 81, un jaunu standartu izstrāde liftiem. | Galvenais mērķis ir uzlabot drošību un atvieglot piekļuvi tirgum, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tas veicinās ES uzņēmumu konkurētspēju globālajā tirgū, kur standarti ir plaši atzīti. Patērētāji un ēku īpašnieki gūs labumu no papildus uzlabotas drošības. Ekonomikas dalībnieki gūs labumu no juridiskās noteiktības. Atceļot elementus, kas nav produkta tehniskā specifikācija, tiks samazināts nevajadzīgais administratīvais slogs. Tiks uzlabota piekļuve būvētai videi. |
| 9. | Metroloģija | Direktīva 2014/31/ES attiecībā uz neautomātiskajiem svariem
  Direktīva 2014/32/ES attiecībā uz mērinstrumentiem | Spēkā esošo harmonizēto standartu pārskatīšana. | Galvenais mērķis ir atjaunināt spēkā esošos standartus atbilstoši tehnikas attīstībai un pašreizējam tehnoloģiskās attīstības līmenim. |
| 10. | Pasta pakalpojumi | Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem ES pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai | Spēkā esošo Eiropas standartu pārskatīšana un jaunu Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu kvalitātes jomā. | Galvenais mērķis ir nodrošināt universālā pasta pakalpojuma sniegšanu iekšējā tirgū. |
| 11. | Publiskais iepirkums | Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu | Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz tehniskajiem formātiem, procesiem un ziņojumapmaiņas standartiem publiskā iepirkuma jomā. | Galvenais mērķis ir nodrošināt tehnisko formātu, procesu un ziņojumapmaiņas standartu sadarbspēju publiskā iepirkuma jomā. Izstrādājamo Eiropas standartu mērķis būs veicināt sadarbspēju starp publiskā iepirkuma veicējiem un piegādātājiem, jo īpaši pārrobežu līmenī. Sadarbspējas panākšana ir būtiska tam, lai nodrošinātu vienoto tirgu Eiropā. |
| 12. | Bērnu aprūpes preces | Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību | Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz bērnu aprūpes precēm, kas nav rotaļlietas. | Galvenais mērķis ir aizsargāt bērnu drošību un/vai veselību. Izstrādājamie Eiropas standarti palīdzēs valsts iestādēm nodrošināt kritērijus, pēc kuriem veikt tirgus uzraudzības pasākumus, un sniegs juridisko noteiktību uzņēmumiem (arī MVU). |
| 13. | Uzpildes, uzlādes punkti | PLAN/2019/6184 – Direktīvas 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu pārskatīšana | Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz:






  — | lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem elektrouzlādes punktiem; |

Ref.

Darbības nosaukums

Atsauce uz politikas jomu/tiesību aktu

Pieprasāmie Eiropas standarti/Eiropas standartizācijas nodevumi

Pieprasāmo Eiropas standartu/Eiropas standartizācijas nodevumu konkrētie mērķi un politikas jomas

1.

Ekodizains

Komisijas Regula (ES) Nr. 327/2011 (2011. gada 30. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW

Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz rūpniecībā izmantojamiem ventilatoriem.

Galvenais mērķis ir noteikt pietiekamu skaitu ekspluatācijas punktu un interpolācijas/aprēķina metodes, kā arī ierobežot ventilatoru, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaunu no 125 W līdz 500 kW, radīto ietekmi uz vidi un palielināt tādu tehnoloģiju ienākšanu tirgū, kas samazina šādu ventilatoru ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā.

2.

Ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2019, ar ko saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2016 attiecībā uz aukstumiekārtu energomarķējumu

Jaunu standartu izstrāde ražojumu parametru mērīšanai, izmantojot uzticamas, precīzas un atkārtojamas metodes, kurās ir ņemtas vērā vispārēji atzītas modernākās mērījumu metodes.

Galvenais mērķis ir samazināt tādu aukstumiekārtu enerģijas patēriņu , kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 10 TWh.

3.

Ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2021 (2019. gada 1. oktobris), ar ko nosaka ekodizaina prasības elektroniskajiem displejiem saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2013 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 papildina attiecībā uz elektronisko displeju energomarķējumu

Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz elektroniskajiem displejiem ar plašu dinamiskā diapazona (HDR) kodēšanas funkciju un izšķirtspējas līmeni, kas pārsniedz k vai HD, nosakot konkrētu ABC shēmas (Antecedent, Behavior, Consequence – apstākļi, uzvedība, sekas) testēšanas metodi un pielāgojot plastmasas piedevu sastāva verifikācijas metodes.

Galvenais mērķis ir samazināt televizoru, displeju un digitālo informatīvo displeju enerģijas patēriņu.

4.

Ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2020 (2019. gada 1. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības gaismas avotiem un atsevišķiem vadības blokiem un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2015 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)2017/1369 papildina attiecībā uz gaismas avotu energomarķējumu

Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz procedūrām un metodēm nepieciešamo parametru mērīšanai dienasgaismas lampām un augstas intensitātes gāzizlādes lampām, šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm, šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām apgaismes iekārtām, biroju un ielu apgaismojumu apgaismes iekārtām.

Galvenais mērķis ir samazināt tādu gaismas avotu enerģijas patēriņu, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 41,9 TWh.

5.

Ekodizains un energomarķējums

Komisijas Regula (ES) 2019/2024, ar ko atbilstoši Direktīvai 2009/125/EK nosaka ekodizaina prasības aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2018 (2019. gada 11. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)2017/1369 papildina attiecībā uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju energomarķējumu

Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju, ietverot metodes un aprēķinus vajadzīgo parametru mērīšanai.

Galvenais mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu, ko rada tādas aukstumiekārtas ar tiešās pārdošanas funkciju, kuru ikgadējais enerģijas galapatēriņa ietaupījums 2030. gadā varētu sasniegt 48 TWh.

6.

Baterijas

PLAN/2019/5391 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bateriju ilgtspējas, savākšanas un reciklēšanas prasībām un ar ko atceļ Bateriju direktīvu 2006/66/EK

Jaunu Eiropas standartu izstrāde, kas aptver akumulatoru blokiem/moduļiem veicamos mērījumu testus attiecībā uz tādu uzlādējamu galvanisko bateriju konstrukciju un izgatavošanu, kam ir iekšēja enerģijas krātuve .

Galvenais mērķis ir nodrošināt atbilstību piemērojamajos tiesību aktos noteiktajām veiktspējas prasībām, konkrētāk, aprakstīt nepieciešamos soļus un nosacījumus šādu parametru mērīšanai: ietilpība, jauda, iekšējā pretestība, jaudas saglabāšana, jaudas zudums, iekšējās pretestības pieaugums, nepārtraukta energoefektivitāte. Pieprasītajos standartos būtu jāsniedz arī norādījumi, kā modulārā konstrukcija un demontāžas un montāžas metodes atvieglotu akumulatoru bloku un moduļu apkopi, labošanu un pārveidošanu.

7.

Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi

PLAN/2019/5391 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par bateriju ilgtspējas, savākšanas un reciklēšanas prasībām un ar ko atceļ Bateriju direktīvu 2006/66/EK

Spēkā esošo Eiropas standartu pārskatīšana un jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) un bateriju atkritumiem saistībā ar i) materiālefektīvu un kvalitatīvu reciklēšanu un svarīgāko atkritumu plūsmu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai: elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) (ieskaitot, fotoelementu paneļus), bateriju atkritumi, nolietotie transportlīdzekļi un vēja turbīnu atkritumi, un ii) ES līmeņa kvalitātes prasības otrreizējām izejvielām.

Šīs papildu darbības galvenais mērķis ir atbalstīt Eiropas zaļā kursa ieceri atvieglot rūpniecības pāreju uz klimatneitrālu aprites ekonomiku. Lai to panāktu, ir nepieciešamas ilgtspējīgas tehnoloģijas, tādēļ ir jāizpēta stratēģijas, ar kurām varētu atgūt tādus vērtīgus resursus no atkritumiem kā kritiski svarīgas izejvielas. Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) un bateriju atkritumi ir divas labi zināmas (nolietoto izstrādājumu) atkritumu plūsmas, kas satur kritiski svarīgās izejvielas. Būtu svarīgi izveidot vai papildināt Eiropas standartus par šādu atkritumu plūsmu apsaimniekošanu, lai palielinātu elektronisko ražojumu, bateriju un citu atkritumu plūsmu kritiski svarīgo izejvielu apritīgumu.

8.

Lifti

Direktīva 2014/33/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz liftiem un liftu drošības sastāvdaļām

Spēkā esošo harmonizēto standartu pārskatīšana, jo īpaši sērijā EN 81, un jaunu standartu izstrāde liftiem.

Galvenais mērķis ir uzlabot drošību un atvieglot piekļuvi tirgum, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tas veicinās ES uzņēmumu konkurētspēju globālajā tirgū, kur standarti ir plaši atzīti. Patērētāji un ēku īpašnieki gūs labumu no papildus uzlabotas drošības. Ekonomikas dalībnieki gūs labumu no juridiskās noteiktības. Atceļot elementus, kas nav produkta tehniskā specifikācija, tiks samazināts nevajadzīgais administratīvais slogs. Tiks uzlabota piekļuve būvētai videi.

9.

Metroloģija

Direktīva 2014/31/ES attiecībā uz neautomātiskajiem svariem

Direktīva 2014/32/ES attiecībā uz mērinstrumentiem

Spēkā esošo harmonizēto standartu pārskatīšana.

Galvenais mērķis ir atjaunināt spēkā esošos standartus atbilstoši tehnikas attīstībai un pašreizējam tehnoloģiskās attīstības līmenim.

10.

Pasta pakalpojumi

Direktīva 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem ES pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai

Spēkā esošo Eiropas standartu pārskatīšana un jaunu Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu kvalitātes jomā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt universālā pasta pakalpojuma sniegšanu iekšējā tirgū.

11.

Publiskais iepirkums

Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz tehniskajiem formātiem, procesiem un ziņojumapmaiņas standartiem publiskā iepirkuma jomā.

Galvenais mērķis ir nodrošināt tehnisko formātu, procesu un ziņojumapmaiņas standartu sadarbspēju publiskā iepirkuma jomā. Izstrādājamo Eiropas standartu mērķis būs veicināt sadarbspēju starp publiskā iepirkuma veicējiem un piegādātājiem, jo īpaši pārrobežu līmenī. Sadarbspējas panākšana ir būtiska tam, lai nodrošinātu vienoto tirgu Eiropā.

12.

Bērnu aprūpes preces

Direktīva 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz bērnu aprūpes precēm, kas nav rotaļlietas.

Galvenais mērķis ir aizsargāt bērnu drošību un/vai veselību. Izstrādājamie Eiropas standarti palīdzēs valsts iestādēm nodrošināt kritērijus, pēc kuriem veikt tirgus uzraudzības pasākumus, un sniegs juridisko noteiktību uzņēmumiem (arī MVU).

13.

Uzpildes, uzlādes punkti

PLAN/2019/6184 – Direktīvas 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu pārskatīšana

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz:

—

lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem elektrouzlādes punktiem;

| — | lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem ūdeņraža uzpildes punktiem ar atbilstošu savienotāju; |
| --- | --- |

—

lielas noslodzes transportlīdzekļiem paredzētiem ūdeņraža uzpildes punktiem ar atbilstošu savienotāju;

| — | sistēmu “transportlīdzeklis–tīkls”(V2G). |
| --- | --- |

—

sistēmu “transportlīdzeklis–tīkls”(V2G).

Galvenais mērķis ir atrisināt pašreizējos sadarbspējas un tehniskās ekspluatācijas jautājumus, kas saistīti ar alternatīvo degvielu infrastruktūru un patēriņu. Pieprasītie Eiropas standarti palīdzēs ieviest tirgū bezemisijas lielas noslodzes transportlīdzekļus saskaņā ar “Zaļā kursa” mērķiem.

14.

Uzpildes, uzlādes punkti

Direktīvas 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu pārskatīšana

Jaunu Eiropas standartu izstrāde jūras un iekšzemes ūdensceļu transportlīdzekļu uzpildes/uzlādes punktu savstarpējai savietojamībai un drošībai attiecībā uz:

| — | elektrouzlādes punktiem jūras kuģiem; |
| --- | --- |

—

elektrouzlādes punktiem jūras kuģiem;

| — | elektrouzlādes punktiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem |
| --- | --- |

—

elektrouzlādes punktiem iekšzemes ūdensceļu kuģiem

| — | akumulatoru apmaiņu iekšzemes ūdensceļu kuģiem |
| --- | --- |

—

akumulatoru apmaiņu iekšzemes ūdensceļu kuģiem

| — | ūdeņraža uzpildes punktiem ar degvielas elementiem un ūdeņraža elementiem (FCH) darbināmiem jūras kuģiem; |
| --- | --- |

—

ūdeņraža uzpildes punktiem ar degvielas elementiem un ūdeņraža elementiem (FCH) darbināmiem jūras kuģiem;

| — | ūdeņraža uzpildes punktiem iekšzemes ūdensceļu FCH kuģiem; |
| --- | --- |

—

ūdeņraža uzpildes punktiem iekšzemes ūdensceļu FCH kuģiem;

| — | metanola bunkurēšanu; |
| --- | --- |

—

metanola bunkurēšanu;

| — | amonjaka bunkurēšanu. |
| --- | --- |

—

amonjaka bunkurēšanu.

Galvenais mērķis ir atbalstīt novatorisku jūras un iekšzemes ūdensceļu kuģu ieviešanu, lai sasniegtu “Zaļā kursa” mērķus par transporta dekarbonizāciju. Pieprasītie Eiropas standarti nodrošinās lielāku noteiktību attiecībā uz inovatīvas degvielas uzpildes punktu sadarbspēju ES iekšzemes un jūras ostās.

15.

Kuģu aprīkojums

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1170 par kuģu aprīkojumam piemērojamām projektēšanas, būvniecības un veiktspējas prasībām un testēšanas standartiem, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK

Jauna Eiropas standarta izstrāde attiecībā uz testēšanu, ko veic stacionārām pulverveida ķīmisko līdzekļu ugunsdzēsības sistēmām to kuģu aizsardzībai, kuri pārvadā sašķidrinātas gāzes kā lejamkravas vai kuri izmanto gāzes dzinējus.

Galvenais mērķis ir uzlabot kuģošanas drošību. Starptautiskā Jūrniecības organizācija pārskata Pamatnostādnes stacionāro pulverveida ķīmisko līdzekļu ugunsdzēsības sistēmu apstiprināšanai to kuģu aizsardzībai, kuri pārvadā sašķidrinātas gāzes kā lejamkravas, bet līdz šim nav validēti dzinēju un kabeļreņu ugunsdrošības testa standarti. Šāda standarta izstrādei ciešā koordinācijā ar ISO vajadzētu uzlabot kuģošanas drošību ne tikai gāzes tankkuģiem, bet arī pasažieru kuģiem, kurus darbina ar gāzi.

16.

Medicīniskās ierīces

Regula (ES) 2017/745 par medicīniskajām ierīcēm un Regula (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm

Spēkā esošo standartu pārskatīšana un jaunu standartu izstrāde attiecībā uz medicīniskām iekārtām un in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm.

Galvenais mērķis ir atjaunināt spēkā esošos standartus atbilstoši mūsdienīgām nozares tehnoloģijām, lai nodrošinātu visaugstāko drošības līmeni lietotāju un pacientu interesēs.

17.

Dzeramais ūdens

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija)

COM/2017/0753final – 2017/0332 (COD).

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz analītiskajām metodēm, arī noteikšanas robežām, parametru vērtībām un paraugošanas biežumu attiecīgo vielu monitoringa vajadzībām, jo īpaši perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu (PFAS) monitoringa vajadzībām.

Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka ikvienam ir piekļuve ūdens pamatapgādei, un apsaimniekot dzeramā ūdens resursursus resursefektīvā un ilgtspējīgā veidā, tādējādi palīdzot samazināt enerģijas patēriņu un nevajadzīgus ūdens zudumus.

18.

Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojums

Direktīva (ES) 2019/520 par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā, Deleģētā regula (ES) 2020/203 par transportlīdzekļu klasifikāciju, Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma lietotāju pienākumiem, savstarpējas izmantojamības komponentu prasībām un minimālajiem atbilstības kritērijiem paziņotajām struktūrām un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/204 par Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas pakalpojumu sniedzēju detalizētiem pienākumiem, Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma apgabala paziņojuma minimālo saturu, elektroniskajām saskarnēm, prasībām attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz elektroniskajām saskarnēm Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas pakalpojuma sniedzējiem un nodevu iekasētājiem, lai nodrošinātu pienācīgu automātiskās numura zīmes atpazīšanas sistēmas (ANPR) darbību.

Galvenais mērķis ir nodrošināt lietotājiem ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu augsta līmeņa sadarbspēju visā Savienībā un garantēt konkurences apstākļu vienlīdzību starp attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, kas nodarbojas ar ceļa nodevu iekasēšanu un elektronisko ceļa nodevu iekasēšanu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Netiešā veidā minētie standarti palīdz arī samazināt izmaksas, un tas labvēlīgi ietekmē īpaši patērētājus.

19.

Mākslīgā intelekta sistēmas

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka prasības attiecībā uz mākslīgo intelektu

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e4c43528-ccfc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

Uz drošumu vērstu jaunu Eiropas standartu un pamatnostādņu izstrāde mākslīgā intelekta sistēmām, aptverot tādus aspektus kā atbildība, pārredzamība, noturība, piekļūstamība un piemērotība personām ar īpašām vajadzībām, taisnīgums, privātums un ētiska izmantošana.

Galvenais mērķis ir ar standartu palīdzību nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmas ir uzticamas, lietderīgas iedzīvotājiem un sabiedrībai, ievēro Eiropā atzītās pamatvērtības un cilvēktiesības, stiprina Eiropas konkurētspēju un tiek pienācīgi pārvaldītas visā to dzīves ciklā.

20.

Tiešsaistes platformas

PLAN/2020/7444: Digitālo pakalpojumu tiesību akta priekšlikums

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

Jaunu Eiropas standartu izstrāde attiecībā uz vairākiem procesiem, kas saistīti ar lietotāju radītu saturu, piemēram, privātu lietotāju vai uzticamu signalizētāju paziņojumu iesniegšanu, satura izņemšanas rīkojumiem no iestādēm, ziņošanas pienākumiem un sūdzību izskatīšanas mehānismiem.

Galvenais mērķis ir ar Eiropas mēroga standartiem nodrošināt, ka pienākumus, ko attiecībā uz dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu veidiem uzliek Digitālo pakalpojumu tiesību akts, ir vieglāk ievērot; un ka tiešsaistes platformas kļūst drošākas.

21.

Digitālā identitāte

PLAN/2020/8518: Priekšlikums par Eiropas digitālo identitāti (ESeID)

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/35274ac3-cd1b-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

Jaunu Eiropas standartu, specifikāciju un pamatnostādņu izstrāde Eiropas digitālās identitātes atsauces satvaram, pievēršoties, piemēram, lietotāju autentifikācijai, saziņas un ierīču drošībai, pilnvaru nodrošināšanai un apstiprināšanai, kā arī politikas prasībām, ko piemēro identitātes pakalpojumu sniedzējiem, un identitātes pakalpojumu sniedzēju atbilstības novērtēšanai. Vērā tiks ņemtas funkcionālās, sadarbspējas, lietojamības un veiktspējas prasības, kā arī drošības, datu aizsardzības un privātuma prasības.

Galvenais mērķis ir atbalstīt Eiropas digitālās identitātes ekosistēmas īstenošanu, izmantojot kopīgu atsauces/standartu sistēmu, kā arī ieviešot identifikācijas shēmas uzticamai un drošai Eiropas e-identifikācijai (ESeID), lai iedzīvotāji un uzņēmumi varētu netraucēti autentificēties tiešsaistes pakalpojumiem, vienlaikus līdz minimumam samazinot datu izpaušanu un saglabājot pilnīgu kontroli pār datiem .

22.

Viedlīgumi

PLAN/2020/7444: Digitālo pakalpojumu aktu pakete. Iekšējā tirgus padziļināšana un pienākumu precizēšana digitālo pakalpojumu jomā

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

Jaunu Eiropas standartu izstrāde viedlīgumiem un validētājiem, atbalstot Regulas (ES) Nr. 910/2014 42. panta pamatprasības attiecībā uz elektroniskajiem laika zīmogiem un kvalificētiem elektroniskajiem laika zīmogiem, kuru pamatā ir blokķēdes, un pamatprasību noteikšana jaunajā E-komercijas direktīvas (nākotnē – “Digitālo pakalpojumu tiesību akts”) noteikumā par viedlīgumiem, kuru pamatā ir “žetonveida” aktīvi.

Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka ar Eiropas mēroga standartiem viedlīgumi, kur pamatā ir blokķēdes, ir juridiski līdzvērtīgi rakstiskiem ārpusķēdes līgumiem un ka šādus līgumus visas ES dalībvalstu tiesas atzīst par juridiski spēkā esošiem, kā arī digitālais “žetonveida” aktīvu attēlojums viedlīgumos ir pareizs un juridiski atzīts, jo ir izmantots aktīvu validētājs.

---

(1)  COM(2019) 640 final.

(2)  SWD(2020) 98 final.

(3)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e4c43528-ccfc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(4)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

(5)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/35274ac3-cd1b-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(6)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/digital-services-act-package

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/14

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10045 — Eurazeo/IK Investment Partners/Questel)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 437/03)

Komisija 2020. gada 11. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M10045. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M10045. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/15

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 , un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju

(2020/C 437/04)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu ievērībai, kuras ir minētas pielikumā Padomes Lēmumam 2012/642/KĀDP (1), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 765/2006 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 (4) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka minētās personas būtu jāiekļauj tādu personu sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2012/642/KĀDP un Regulā (EK) Nr. 765/2006. Pamatojums minēto personu iekļaušanai sarakstā ir norādīts minēto pielikumu attiecīgajos ierakstos.

Attiecīgo personu uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 765/2006 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 3. pantu).

Attiecīgās personas pirms 2020. gada 31. decembra var Padomei iesniegt lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā personu un vienību saraksta regulārajā pārskatīšanā, ko Padome veic, ievērojot Lēmuma 2012/642/KĀDP 8. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 765/2006 8.a panta 4. punktu.

---

(1)  OV L 285, 17.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 426 I, 17.12.2020., 14. lpp.

(3)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 426 I, 17.12.2020., 1. lpp.

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/16

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2012/642/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju

(2020/C 437/05)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes (1) Regulas (ES) Nr. 2018/1725 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2012/642/KĀDP (2), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 (3), un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2006 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 (5).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta RELEX (Ārējās attiecības) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1.C nodaļa, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu 2012/642/KĀDP, kuru īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2020/2130 , un Regulu (EK) Nr. 765/2006, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 .

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2012/642/KĀDP un Regulā (EK) Nr. 765/2006 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktajos personas datos ir arī dati, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojums iekļaušanai sarakstā un jebkādi citi ar to saistītie dati.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot ierobežojumus, kas noteikti, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām veikt labojumus vai izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabās piecus gadus no brīža, kad datu subjektu svītro no to personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai kad beidzas pasākuma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda ir sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 285, 17.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 426 I, 17.12.2020., 14. lpp.

(4)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.

(5)  OV L 426 I, 17.12.2020., 1. lpp.

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/17

---

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2020/C 437/06)

Šī informācija attiecas uz Aleksei Mikhailovich CHALIY kungu; Nikolai Ivanovich RYZHKOV; Valery Vladimirovich KULIKOV; Dmitry Nikolayevich KOZAK; Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV; Vladimir Nikolaevich PLIGIN; Aleksandr Yurevich BORODAI; Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV; Vladimir Abdualiyevich VASILYEV; Alexander Mikhailovich BABAKOV; Sergey Yurievich KOZYAKOV; Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV un akciju sabiedrību "Production-Agrarian Union "Massandra""; publisko akciju sabiedrību "Russian National Commercial Bank"; Peace to Luhansk Region un Luhansk Economic Union, personām un vienībām, kas minētas pielikumā Padomes Lēmumam 2014/145/KĀDP (1) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 269/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Padome apsver ierobežojošo pasākumu saglabāšanu pret minētajām personām un vienībām, pievienojot jaunu pamatojumu. Minētās personas un vienības ar šo tiek informētas: lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2021. gada 1. janvāra var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/18

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 17. decembris

(2020/C 437/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2246 |
| JPY | Japānas jena | 126,19 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4398 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90050 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1335 |
| CHF | Šveices franks | 1,0821 |
| ISK | Islandes krona | 155,40 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,5015 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,204 |
| HUF | Ungārijas forints | 355,27 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4423 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8695 |
| TRY | Turcijas lira | 9,4828 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6052 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5546 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4939 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7093 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6227 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 338,48 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,9820 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0006 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5315 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 293,80 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9419 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,799 |
| RUB | Krievijas rublis | 89,3049 |
| THB | Taizemes bāts | 36,554 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,2136 |
| MXN | Meksikas peso | 24,2407 |
| INR | Indijas rūpija | 90,1160 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2246

JPY

Japānas jena

126,19

DKK

Dānijas krona

7,4398

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90050

SEK

Zviedrijas krona

10,1335

CHF

Šveices franks

1,0821

ISK

Islandes krona

155,40

NOK

Norvēģijas krona

10,5015

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,204

HUF

Ungārijas forints

355,27

PLN

Polijas zlots

4,4423

RON

Rumānijas leja

4,8695

TRY

Turcijas lira

9,4828

AUD

Austrālijas dolārs

1,6052

CAD

Kanādas dolārs

1,5546

HKD

Hongkongas dolārs

9,4939

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7093

SGD

Singapūras dolārs

1,6227

KRW

Dienvidkorejas vona

1 338,48

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,9820

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0006

HRK

Horvātijas kuna

7,5315

IDR

Indonēzijas rūpija

17 293,80

MYR

Malaizijas ringits

4,9419

PHP

Filipīnu peso

58,799

RUB

Krievijas rublis

89,3049

THB

Taizemes bāts

36,554

BRL

Brazīlijas reāls

6,2136

MXN

Meksikas peso

24,2407

INR

Indijas rūpija

90,1160

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/19

---

Apvienotās Karalistes paziņojums saskaņā ar 10. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (“Elektroenerģijas direktīva”) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu attiecībā uz Diamond Transmission Partners RB Limited un Diamond Transmission Partners Galloper Limited iecelšanu par pārvades sistēmu operatoriem Apvienotajā Karalistē

(2020/C 437/08)

Pēc Apvienotās Karalistes regulatīvās iestādes 2019. gada 20. marta un 2019. gada 7. oktobra galīgajiem lēmumiem par Diamond Transmission Partners RB Limited un Diamond Transmission Partners Galloper Limited sertifikāciju par nodalītu īpašumtiesību pārvades sistēmu operatoriem (Elektroenerģijas direktīvas 9. pants) Apvienotā Karaliste ir Komisijai paziņojusi par šo uzņēmumu oficiālu apstiprinājumu un iecelšanu par pārvades sistēmu operatoriem, kas darbojas Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Elektroenerģijas direktīvas 10. pantu.

Papildu informāciju var saņemt:

| Office of Gas and Electricity Markets (Ofgem) |
| --- |
| 10 South Colonnade |
| Canary Wharf |
| E14 4PU London |
| Apvienotā Karaliste |

Office of Gas and Electricity Markets (Ofgem)

10 South Colonnade

Canary Wharf

E14 4PU London

Apvienotā Karaliste

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Case M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 437/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Netcompany A/S (“Netcompany”, Dānija), |
| --- | --- |

—

Netcompany A/S (“Netcompany”, Dānija),

| — | Københavns Lufthavne A/S (“Copenhagen Airports”, Dānija), ko kopīgi kontrolē Arbejdsmarkedets Tillægspension un Ontario Teachers’ Pension Plan Board, |
| --- | --- |

—

Københavns Lufthavne A/S (“Copenhagen Airports”, Dānija), ko kopīgi kontrolē Arbejdsmarkedets Tillægspension un Ontario Teachers’ Pension Plan Board,

| — | SMARTER AIRPORTS A/S (“SMARTER AIRPORTS”, Dānija). |
| --- | --- |

—

SMARTER AIRPORTS A/S (“SMARTER AIRPORTS”, Dānija).

Netcompany un Copenhagen Airports Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār SMARTER AIRPORTS.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Netcompany: IT pakalpojumu sniegšana, |
| --- | --- |

—

Netcompany: IT pakalpojumu sniegšana,

| — | Copenhagen Airports: uzņēmumam pieder un tas ekspluatē Kastrupas un Roskildes lidostas Dānijā, |
| --- | --- |

—

Copenhagen Airports: uzņēmumam pieder un tas ekspluatē Kastrupas un Roskildes lidostas Dānijā,

| — | SMARTER AIRPORTS: jaunas lidostu pārvaldības sistēmas nodrošināšana trešo personu lidostām. |
| --- | --- |

—

SMARTER AIRPORTS: jaunas lidostu pārvaldības sistēmas nodrošināšana trešo personu lidostām.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10021 — Netcompany/Copenhagen Airports/SMARTER AIRPORTS JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9956 – DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO )

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 437/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Diamond Transmission Corporation Limited (“DTC”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Mitsubishi Corporation (“Mitsubishi”, Japāna), |
| --- | --- |

—

Diamond Transmission Corporation Limited (“DTC”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Mitsubishi Corporation (“Mitsubishi”, Japāna),

| — | Chubu Electric Power Company Netherlands B.V. (“CEPCON”, Nīderlande), ko kontrolē Chubu Electric Power Co., Inc. (Japāna), |
| --- | --- |

—

Chubu Electric Power Company Netherlands B.V. (“CEPCON”, Nīderlande), ko kontrolē Chubu Electric Power Co., Inc. (Japāna),

| — | Hornsea One OFTO (Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Hornsea One OFTO (Apvienotā Karaliste).

Uzņēmumi DTC un CEPCON Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Hornsea One OFTO.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | DTC: pārvaldītājsabiedrība, kas integrē Mitsubishi ieguldījumu darbības pārvades posmā. Mitsubishi ir globāls tirdzniecības uzņēmums, kas darbojas šādās nozarēs: enerģētika, metalurģija, mašīnbūve, ķīmiskā rūpniecība, pārtikas un vispārējas nozīmes preces, |
| --- | --- |

—

DTC: pārvaldītājsabiedrība, kas integrē Mitsubishi ieguldījumu darbības pārvades posmā. Mitsubishi ir globāls tirdzniecības uzņēmums, kas darbojas šādās nozarēs: enerģētika, metalurģija, mašīnbūve, ķīmiskā rūpniecība, pārtikas un vispārējas nozīmes preces,

| — | CEPCON: Chubu projektu pārvaldība ārvalstīs. Chubu ir energopakalpojumu nozares uzņēmumu grupa, kura darbojas šādās jomās: elektroenerģijas piegāde un saistītie uzņēmumi, gāzes piegāde un starpniecības pakalpojumi siltumenerģijas uzkrāšanas jomā, uz vietas darbojošies enerģētikas uzņēmumi, konsultāciju un ieguldījumu pakalpojumi ārvalstīs, nekustamā īpašuma pārvaldības pakalpojumi un IT pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

CEPCON: Chubu projektu pārvaldība ārvalstīs. Chubu ir energopakalpojumu nozares uzņēmumu grupa, kura darbojas šādās jomās: elektroenerģijas piegāde un saistītie uzņēmumi, gāzes piegāde un starpniecības pakalpojumi siltumenerģijas uzkrāšanas jomā, uz vietas darbojošies enerģētikas uzņēmumi, konsultāciju un ieguldījumu pakalpojumi ārvalstīs, nekustamā īpašuma pārvaldības pakalpojumi un IT pakalpojumi,

| — | Hornsea One OFTO: tur īpašumā un pārvalda Hornsea One vējparka pārvades tīklu. |
| --- | --- |

—

Hornsea One OFTO: tur īpašumā un pārvalda Hornsea One vējparka pārvades tīklu.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9956 — DTC/CEPCON/Hornsea One OFTO

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Case M.10030 —
  Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 437/11)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Ube Industries, Ltd. (Japāna), |
| --- | --- |

—

Ube Industries, Ltd. (Japāna),

| — | Mitsubishi Materials Corporation (Japāna), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Materials Corporation (Japāna),

| — | Kopuzņēmums (Japāna), ko kontrolē Ube Industries, Ltd. un Mitsubishi Materials Corporation. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums (Japāna), ko kontrolē Ube Industries, Ltd. un Mitsubishi Materials Corporation.

Ube Industries, Ltd. un Mitsubishi Materials Corporation Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | Ube Industries, Ltd.: uzņēmums ražo un pārdod ķimikālijas, būvmateriālus un iekārtas, |
| --- | --- |

—

Ube Industries, Ltd.: uzņēmums ražo un pārdod ķimikālijas, būvmateriālus un iekārtas,

| — | Mitsubishi Materials Corporation: uzņēmums ražo un pārdod vara un vara sakausējumu ražojumus, elektroniskos materiālus un komponentus, cementēta karbīda ražojumus un sakausētas daļas, cementu un gatavo betona maisījumu, kā arī kausē, rafinē un pārdod varu, zeltu un sudrabu. Mitsubishi Materials pieder arī ar enerģiju, vidi un reciklēšanu saistīti uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Materials Corporation: uzņēmums ražo un pārdod vara un vara sakausējumu ražojumus, elektroniskos materiālus un komponentus, cementēta karbīda ražojumus un sakausētas daļas, cementu un gatavo betona maisījumu, kā arī kausē, rafinē un pārdod varu, zeltu un sudrabu. Mitsubishi Materials pieder arī ar enerģiju, vidi un reciklēšanu saistīti uzņēmumi.

| — | Kopuzņēmums: ražos, apstrādās, pārdos, pirks, importēs un eksportēs cementu un citus keramikas ražojumus, kā arī inženierbūvniecībai un celtniecībai paredzētus materiālus. Kopuzņēmuma darbība būs vērsta uz Japānu, Āzijas un Klusā okeāna reģionu un Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums: ražos, apstrādās, pārdos, pirks, importēs un eksportēs cementu un citus keramikas ražojumus, kā arī inženierbūvniecībai un celtniecībai paredzētus materiālus. Kopuzņēmuma darbība būs vērsta uz Japānu, Āzijas un Klusā okeāna reģionu un Amerikas Savienotajām Valstīm.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10030 — Ube Industries/Mitsubishi Materials Corporation/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013, p. 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/26

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 437/12)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“ARLANZA”

PDO-ES-A0613-AM02

Paziņojuma datums: 25.9.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Organoleptisko īpašību apraksta grozījums: organoleptisko parametru pielāgošana

GROZĪJUMS:

Aizsargāto vīnu organoleptisko īpašību apraksts ir pārskatīts un grozīts. Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 2. punkta b) apakšpunkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

Šis ir standarta grozījums, jo tas būtiski neietekmē produkta īpašības, bet gan sniedz precīzāku un piemērotāku aprakstu atbilstoši jaunajām organoleptiskās analīzes metodēm. Saitē norādītās produkta īpašības un apraksts, kas izriet no mijiedarbības starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem, paliek nemainīgs. Tāpēc uzskatāms, ka šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

PAMATOJUMS:

Grozījums ir nepieciešams, lai degustētāju žūrija varētu novērtēt šīs īpašības pēc parametriem, kuri atbilst standartā UNE-EN-ISO 17025 noteiktajiem kritērijiem.

2.   Īpašo vīndarības metožu atjaunināšana: audzēšana, pārstrāde un nogatavināšana

GROZĪJUMS:

Ir pārskatīts formulējums attiecīgajās nodaļās par audzēšanas metodēm, vīndarības apstākļiem un nogatavināšanu. Attiecīgi grozīti produkta specifikācijas 3. punkta a) un b) apakšpunkti un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts.

Šis ir standarta grozījums, jo tas būtiski neietekmē produkta īpašības. Tas neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem Savienības grozījumu veidiem.

PAMATOJUMS:

Mērķis ir svītrot dažus formulējumus, kas ir izrādījušies nevajadzīgi vai kas nav produkta tehniskie parametri, kā aizliegums stādīšanai, bojāto stādu aizstāšanai un potēšanai izmantot neapstiprinātas šķirnes, jo šķirnes, kuras atļauts izmantot ar ACVN apzīmēto vīnu iegūšanai, jau ir norādītas specifikācijas 6. punktā.

Par neaktuālu uzskatāms arī pienākums pārklāt mucas vai cisternas ar epoksīdsveķiem.

Visbeidzot, skaidrāk formulēts arī punkts par vīna nogatavināšanas apstākļiem, ņemot vērā, ka nogatavināšanas prasības jau ir noteiktas attiecīgo tradicionālo apzīmējumu un marķēšanas norāžu definīcijās, kā arī piemērojamos tiesību aktos.

3.   Vīndarīšanas ierobežojumu grozījums

GROZĪJUMS:

Ir atjaunināti vīndarīšanas ierobežojumi, mainot minimālo procentuālo vīnogu šķirņu daudzumu, ko izmanto dažādu vīnu iegūšanā.

Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 3. punkta c) apakšpunkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts.

Šis ir standarta grozījums, jo izmaiņas neietekmē būtiskākās produkta – ACVN “Arlanza” – pamatīpašības, kas ir dabas faktoru un cilvēkfaktoru mijiedarbības rezultāts. Šīs izmaiņas nepadara saikni par spēkā neesošu, tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem.

PAMATOJUMS:

Šis grozījums ir paredzēts, lai pielāgotos jaunajām ražošanas metodēm un tirgus vajadzībām. Tomēr izmaiņas dažādu vīnogu šķirņu izmantošanas daudzumā nemaina būtiskākās aizsargāto vīnu īpašības.

4.   Punkta par maksimāli pieļaujamo ražu atjaunināšana

GROZĪJUMS:

Maksimālais vīnogu ražas daudzums no hektāra netika mainīts . Ierosinātais grozījums attiecas uz jēdziena “vīndārza nogabals” ieviešanu un šā punkta 3. un 4. apakšpunkta svītrošanu (nevarēs izmantot vīnogas vai vīnogu misu, kas iegūta no lielāka daudzuma ražas).

Attiecīgi grozīts specifikācijas 5. punkts, bet tas neskar vienoto dokumentu.

Šis ir standarta grozījums, jo izmaiņas neietekmē būtiskākās produkta īpašības. Punkta saturs pārformulēts tā, lai tas būtu labāk saprotams. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem.

PAMATOJUMS:

Jēdziens “vīndārza nogabals” ir vajadzīgs, lai piemērotu šos maksimālā ražas apjoma ierobežojumus.

Svītrotie punkti ir uzskatāmi par nevajadzīgiem, jo tie ir pašsaprotami.

5.   Vīna vīnogu šķirņu pārklasificēšana

GROZĪJUMS:

Vīna vīnogu šķirnes pārklasificētas, par galveno šķirni atstājot vienīgi ‘Tinta del País’, bet pārējās šķirnes nosakot par sekundārām šķirnēm.

Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 6. punkts un vienotā dokumenta 7. punkts.

Šis ir standarta grozījums, jo izmaiņas neietekmē būtiskākās produkta – ACVN “Arlanza” – īpašības, kas ir dabas faktoru un cilvēkfaktoru mijiedarbības rezultāts, un vīnogu šķirne ‘Tinta del País’ joprojām būs šā ACVN vīna ražošanā izmantotā pamatšķirne. Šīs izmaiņas nepadara saikni par spēkā neesošu, tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem.

PAMATOJUMS:

‘Tinta del País’ ir galvenā pārstāvētā šķirne apgabalā, vairāk nekā 90 % vīnogulāju tiek audzētas šīs šķirnes vīnogas, un tāpēc tā arī ir ACVN “Arlanza” vīnu pamatā. Šī grozījuma mērķis bija nedaudz pielāgot produkta specifikāciju atbilstoši faktiskajai ACVN vīnu situācijai.

6.   Dažu izņēmumu grozījumi

GROZĪJUMS:

Iekļauta iespēja samazināt potenciālo spirta koncentrāciju vīnogās par ne vairāk kā vienu grādu, ja vien ir tehnisks pamatojums tam, ka tas neietekmēs izejvielas kvalitāti. Grādu samazināšana nekādā gadījumā nedrīkst būt saistīta ar maksimālā ražas iznākuma palielināšanu.

Attiecīgi grozīts specifikācijas 8. punkta b) apakšpunkta 1. punkts , bet tas neskar vienoto dokumentu.

Šīs ir nelielas izmaiņas, kuras rada iespēju pārbaudīt galaprodukta kvalitāti. Aizsargātā produkta īpašības paliek nemainīgas, turklāt tiek nodrošināta iespēja, ka tās paliks nemainīgas katru gadu. Tāpēc uzskatāms, ka šis grozījums nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem neietilpst.

PAMATOJUMS:

Pieredze rāda, ka nevar iegūt vienādus vīnus no divu atšķirīgu gadu vīnogu ražas un ka vīnogu daudzumu un kvalitāti ietekmē mainīgie dabas faktori (gaisa temperatūra, nokrišņu daudzums, tādi neplānoti apstākļi kā sals, kaitēkļi, slimības, utt.).

Šā iemesla dēļ uzskata par nepieciešamu ieviest iespēju samazināt spirta koncentrāciju vīnogās.

7.   Pamatojums iepildīšanai pudelēs izcelsmes vietā

GROZĪJUMS:

Jauns precizējums, kura nolūks ir pamatot iepakošanu (iepildīšanu pudelēs) noteiktajā apgabalā, kā prasīts jaunās Regulas (ES) 33/2019 4. panta 2. punktā. Vienlaikus svītrots arī punkts, kas aizliedz iepakojumus, kuri negatīvi ietekmē ACVN kvalitāti vai prestižu.

Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 8. punkta b) apakšpunkta 2. punkts un vienotā dokumenta 9. punkts.

Šāda prakse jau bija obligāta, tātad nekādi papildu tirdzniecības ierobežojumi ar šo grozījumu netiek ieviesti . Tāpēc uzskatāms, ka šis ir standarta grozījums, kas nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem neietilpst.

PAMATOJUMS:

Pirmais grozījums ietver tikai formulējuma maiņu, kas nodrošina atbilstību spēkā esošajam regulējumam.

Otrais grozījums nosaka, ka ACVN “Arlanza” vīnus laiž tirgū iepildītus pudelēs. Tikai izņēmuma gadījumā vīnus laiž tirgū citos iepakojums, un vienīgi tad, ja tas neietekmē kvalitātes īpašības. Tas dod iespēju labāk reaģēt uz tirdzniecības prasībām noteiktos ārējos tirgos.

8.   Marķēšanas noteikumu atjaunināšana

GROZĪJUMS:

Tiek ieviests jauns termins “vino de pueblo” (ciemata vīns) un tiek pārformulēti ar marķēšanu saistītie pienākumi . Papildus tiek pievienota jauna norāde “fermentado en barrica” (raudzēts mucā).

Attiecīgi grozīts produkta specifikācijas 8. punkta b) apakšpunkta 3. punkts un vienotā dokumenta 9. punkts.

Tas ir standarta grozījums, jo šīs fakultatīvās marķējuma norādes sniedz papildu informāciju patērētājiem par produkta izcelsmes vietu un to, kā produktu izgatavo, bet tas nekādā gadījumā nerada tirdzniecības ierobežojums. Tāpēc uzskatāms, ka šis grozījums nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem neietilpst.

PAMATOJUMS:

Kompetentā iestāde nesen reglamentējusi norādes, kuras ir saistītas ar mazākās ģeogrāfiskas vienības izmantošanu, to skaitā “vino de pueblo”, kas izmantojama vīniem, kuri iegūti no vismaz 85 % vīnogu, kas augušas konkrētās pašvaldības vai mazākas ģeogrāfiskās vienības teritorijā. Šā grozījuma pamatā ir augošais patērētāju pieprasījums pēc informācijas par konkrētajām pašvaldībām un vietām, kuras veido ACVN produktu.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/33 55. panta 2. punktu, lai uz marķējuma norādītu mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, tam ir jābūt reglamentētam produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā.

Attiecībā uz mucā raudzētiem vīniem šo norādi nevarēja lietot, lai gan šos vīnus ražo attiecīgajā apgabalā.

Punkts jaunā redakcijā nepievieno jaunas prasības, bet ir vienkārši pārformulēts, lai tas būtu vieglāk saprotams.

9.   Punkta par produkta specifikācijas pārbaudi pielāgošana

GROZĪJUMS:

Specifikācijas 9. punkts izteikts jaunā redakcijā, bet tas neskar vienoto dokumentu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajiem veidiem.

PAMATOJUMS:

Notikusi salāgošana ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1306/2013 un Komisijas 2018. gada 17. oktobra Īstenošanas regulas (ES) 2019/34 noteikumiem, jo īpaši Īstenošanas regulas 19. pantu, kurā noteikts veids, kā kompetentajai iestādei vai kontroles struktūrai jāveic ikgadējā verifikācija, lai pārbaudītu atbilstību produkta specifikācijai. Šis grozījums ir daļa no atjauninājuma, kas specifikācijā jāizdara, lai nodrošinātu, ka tā atbilst standartā UNE-EN-ISO 17065 noteiktajiem kritērijiem.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Arlanza”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

VĪNS – baltvīni

| — | Baltvīns: vīna krāsa ir no pelēkdzeltenīgas līdz zeltaini dzeltenai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai raksturīgs augļu aromāts. Garša ir sabalansēta un svaiga. |
| --- | --- |

—

Baltvīns: vīna krāsa ir no pelēkdzeltenīgas līdz zeltaini dzeltenai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai raksturīgs augļu aromāts. Garša ir sabalansēta un svaiga.

| — | Nogatavināti baltvīni: vīna krāsa ir no pelēkdzeltenīgas līdz zeltaini dzeltenai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai raksturīgs ne tikai augļu aromāts, bet arī koksnei raksturīgās notis. Garša ir svaiga un sabalansēta un var atgādināt par vīna nogatavināšanu koka mucās.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 150 |

—

Nogatavināti baltvīni: vīna krāsa ir no pelēkdzeltenīgas līdz zeltaini dzeltenai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai raksturīgs ne tikai augļu aromāts, bet arī koksnei raksturīgās notis. Garša ir svaiga un sabalansēta un var atgādināt par vīna nogatavināšanu koka mucās.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

10,5

Minimālais kopējais skābums:

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

150

VĪNS – sārtvīni

| — | Sārtvīns: vīna krāsa ir no sīpolu mizas krāsas līdz zemeņu sarkanai krāsai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. |
| --- | --- |

—

Sārtvīns: vīna krāsa ir no sīpolu mizas krāsas līdz zemeņu sarkanai krāsai, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām.

Smaržai raksturīgs sarkano un/vai tumšo ogu aromāts. Garša ir svaiga un sabalansēta.

| — | Nogatavināti sārtvīni: vīna krāsa ir no sīpolu mizas krāsas līdz aveņu rozā krāsai, kas ir raksturīga nogatavinātiem vīniem, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai ir raksturīgs svaigu un/vai termiski apstrādātu sarkano augļu aromāts un koka smaržas klātbūtne no vīna izturēšanas koka mucās. Garša ir svaiga un sabalansēta. |
| --- | --- |

—

Nogatavināti sārtvīni: vīna krāsa ir no sīpolu mizas krāsas līdz aveņu rozā krāsai, kas ir raksturīga nogatavinātiem vīniem, dzidra un/vai mirdzoša, bez suspendētām daļiņām. Smaržai ir raksturīgs svaigu un/vai termiski apstrādātu sarkano augļu aromāts un koka smaržas klātbūtne no vīna izturēšanas koka mucās. Garša ir svaiga un sabalansēta.

| (*) | Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,08 g/l. |
| --- | --- |

(*)

Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,08 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 11 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

11

Minimālais kopējais skābums:

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

150

VĪNS – sarkanvīni

Vīna krāsa ir no violeti sarkanas līdz purpursarkani, krāsas tonalitāte norāda, ka tie ir jauni vīni. Vīni ir dzidri, bez suspendētām daļiņām.

Smaržai raksturīgs sarkano un/vai tumšo ogu aromāts ar vidēju vai augstu intensitāti. Vīniem piemīt svaiga un sabalansēta garša.

| (*) | Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,2 g/l. |
| --- | --- |

(*)

Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,2 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

11,5

Minimālais kopējais skābums:

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

150

VĪNS – nogatavināti sarkanvīni

Krāsa ir no granātābolu sarkanas līdz ķieģeļsarkanai krāsai, kas ir raksturīga nogatavinātiem vīniem. Vīni ir dzidri, bez suspendētām daļiņām. Smaržai ir raksturīgs sabalansēts koksnes un augļu aromāts, ko ietekmē nogatavināšanas ilgums. Tas ir sauss vīns ar sabalansētu skābu garšu.

| (*) | Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,2 g/l. |
| --- | --- |

(*)

Vīni, kas vecāki par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt gaistošā skābuma robežvērtību, kuru aprēķina šādi: 1 grams uz litru līdz 10 tilp. % un 0,06 grami uz litru attiecībā uz katru spirta koncentrācijas grādu virs 10 tilp. %. %. Jebkurā gadījumā gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, nedrīkst pārsniegt 1,2 g/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 12 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 16,67 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

12

Minimālais kopējais skābums:

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

16,67

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

150

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

| — | Vīnogu spirta minimālā potenciālā tilpumkoncentrācija: 10,5 % balto vīnogu šķirnēs un 11,5 % sarkano vīnogu šķirnēs. |
| --- | --- |

—

Vīnogu spirta minimālā potenciālā tilpumkoncentrācija: 10,5 % balto vīnogu šķirnēs un 11,5 % sarkano vīnogu šķirnēs.

| — | Maksimālais ekstrakcijas iznākums: 72 litri no 100 kilogramiem vīnogu. |
| --- | --- |

—

Maksimālais ekstrakcijas iznākums: 72 litri no 100 kilogramiem vīnogu.

| — | Vīniem, kuru marķēšanai izmanto norādes “Crianza”, “Reserva” un “Gran Reserva”, izturēšanas laiku aprēķina no ražas novākšanas gada 1. novembra. |
| --- | --- |

—

Vīniem, kuru marķēšanai izmanto norādes “Crianza”, “Reserva” un “Gran Reserva”, izturēšanas laiku aprēķina no ražas novākšanas gada 1. novembra.

Vīnu gatavošanai piemērojamais ierobežojums

Baltvīns jāražo tikai no balto vīnogu šķirnēm ‘Albillo’ un ‘Viura’.

Sārtvīns jāražo no šādām vīnogu šķirnēm: ‘Tinta del País’, ‘Garnacha Tinta’, ‘Mencía’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’, ‘Petit Verdot’, ‘Albillo Mayor’ un ‘Viura’, un sarkano vīnogu šķirnēm jāveido vismaz 50 %.

Sarkanvīns jāražo no sarkano vīnogu šķirnēm ‘Tinta del País’, ‘Garnacha Tinta’, ‘Mencía’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’ un ‘Petit Verdot’.

Audzēšanas prakse

Minimālā stādījumu biezība: 2 000 vīnkoku uz hektāru.

b.   Maksimālais ražas iznākums

Balto vīnogu šķirnes

10 000 kg vīnogu no hektāra

72 hektolitri no hektāra

Sarkano vīnogu šķirnes

7 000 kg vīnogu no hektāra

50,40 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Burgosas province [Provincia de Burgos]:

Avellanosa de Muñó un mazākas vietējās vienības: Pinedillo, Paules del Agua un Torrecítores del Enebral; Ciruelos de Cervera (kadastrālais zemesgabals Nr. 518) un mazāka vietējā vienība Briongos de Cervera; Cebrecos, Cilleruelo de Abajo, Cilleruelo de Arriba, Covarrubias un mazāka vietējā vienība Ura; Fontioso, Iglesiarrubia, Lerma un šādas mazākas vietējās vienības: Revilla Cabriada, Castrillo Solarana, Rabé de los Escuderos, Santillán del Agua, Ruyales del Agua un Villoviado; Los Balbases (kadastrālais zemesgabals Nr. 523), Madrigal del Monte, Madrigalejo del Monte un mazāka vietējā vienība Montuenga; Mahamud, Nebreda, Peral de Arlanza, Pineda Trasmonte, Pinilla Trasmonte, Puentedura, Quintanilla del Agua, Tordueles, Quintanilla del Coco un mazāka vietējā vienība Castroceniza; Quintanilla de la Mata, Retuerta, Revilla Vallejera, Royuela de Riofranco, Santa Cecilia, Santa Inés, Santa María del Campo , Santibáñez del Val, Santo Domingo de Silos, Solarana, Tordomar, Torrecilla del Monte, Torrepadre, Valles de Palenzuela, Villafruela, Villahoz, Villalmanzo, Villamayor de los Montes, Villangómez un mazāka vietējā vienība Villafuertes; Villaverde del Monte un Zael.

Palensijas province [Provincia de Palencia]:

Baltanás un mazākas vietējās vienības Valdecañas de Cerrato, Cobos de Cerrato, Cordovilla la Real, Espinosa de Cerrato, Herrera de Valdecañas, Hornillos de Cerrato, Palenzuela, Quintana del Puente, Tabanera de Cerrato, Torquemada, Villahán un Villodrigo.

Vīnogulāju audzēšana ir atļauta tikai provinces Los Balbases kadastrālajā zemesgabalā Nr. 523. Vīnogulāju audzēšana ir atļauta tikai provinces Ciruelos de Cervera kadastrālajā zemesgabalā Nr. 518.

7.   Galvenā(-s) vīna vīnogu šķirne(-s)

‘TEMPRANILLO’ – ‘TINTA DEL PAIS’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Izteikts kontinentālais klimats (ar lielu dienas un nakts temperatūras starpību) un augstums virs jūras līmeņa ir galvenie fizikālie faktori, kas ietekmē it īpaši vīnogu nogatavošanās procesu (tas notiek lēni un novēloti). Apgabalam ir raksturīgs zems ražas iznākums, kas skaidrojams ar zemu vīnkoku stādījumu biezību un stādu pamatīgāku retināšanu. Šādos apstākļos ‘Tinta del País’ vīnogas iegūst ļoti specifiskas īpašības, kuras tās ļauj atšķirt no citu apgabalu vīnogām (polifenolu un aromātu prekursoru uzkrāšanās un optimāls alkohola un izteiktā skābuma līdzsvars). Vīniem ir bagātīgs polifenolu daudzums, tiem ir lieliska struktūra un skābums, kas tos padara jo īpaši piemērotus nogatavināšanas procesam.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīndarības procesā ietilpst vīnu pildīšana pudelēs un tai sekojoša izturēšana. Tāpēc šajā specifikācijā aprakstītās organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības var tikt garantētas tikai tad, ja ar vīnu rīkojas tikai ražošanas apgabalā. Vīnu iepildīšana pudelēs ir viens no faktoriem, kas ir būtisks, lai panāktu specifikācijā izklāstītās īpašības. Tādējādi, lai nodrošinātu kvalitāti un garantiju attiecībā uz izcelsmi un kontroli, iepildīšanai pudelēs jānotiek pudeļu pildīšanas cehos vīndarītavās, kas atrodas ražošanas apgabalā.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

| — | vīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ir obligāti jāmarķē ar redzamā vietā norādītu ACVN “Arlanza”. Tradicionālais apzīmējums, kas norādīts Regulas (ES) 1308/2013 112. panta a) apakšpunktā, ir “Cilmes vietas nosaukums”. |
| --- | --- |

—

vīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ir obligāti jāmarķē ar redzamā vietā norādītu ACVN “Arlanza”. Tradicionālais apzīmējums, kas norādīts Regulas (ES) 1308/2013 112. panta a) apakšpunktā, ir “Cilmes vietas nosaukums”.

| — | Vīnogu novākšanas gads obligāti jānorāda uz etiķetes pat tad, ja vīni nav izturēti. |
| --- | --- |

—

Vīnogu novākšanas gads obligāti jānorāda uz etiķetes pat tad, ja vīni nav izturēti.

| — | Sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā drīkst izmantot tradicionālos apzīmējumus “Crianza”, “Reserva”, “Gran Reserva” un “Roble” ar noteikumu, ka ir ievērotas attiecīgo piemērojamo tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

—

Sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā drīkst izmantot tradicionālos apzīmējumus “Crianza”, “Reserva”, “Gran Reserva” un “Roble” ar noteikumu, ka ir ievērotas attiecīgo piemērojamo tiesību aktu prasības.

| — | ACVN “Arlanza” sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā apzīmējumu “Roble” drīkst izmantot tad, ja tie atbilst attiecīgo piemērojamo tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

ACVN “Arlanza” sārtvīnu un sarkanvīnu marķējumā apzīmējumu “Roble” drīkst izmantot tad, ja tie atbilst attiecīgo piemērojamo tiesību aktu prasībām.

| — | Uz galvenās vīna etiķetes formulējumu “Fermentado en barrica” drīkst izmantot saskaņā ar piemērojamo tiesību aktu nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

Uz galvenās vīna etiķetes formulējumu “Fermentado en barrica” drīkst izmantot saskaņā ar piemērojamo tiesību aktu nosacījumiem.

| — | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1308/2013 120. panta 1. punkta g) apakšpunktu atļauts izmantot citas – par vienotā dokumenta 5. pantā noteikto ģeogrāfisko apgabalu mazākas – ģeogrāfiskās vienības (pašvaldības un mazākas vietējās vienības) nosaukumu, ja tai pievieno norādi “Vino de Pueblo” un ja aizsargātie vīni iegūti no vismaz 85 % vīnogu, kas ir augušas minētās mazākās ģeogrāfiskās vienības zemesgabalos. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1308/2013 120. panta 1. punkta g) apakšpunktu atļauts izmantot citas – par vienotā dokumenta 5. pantā noteikto ģeogrāfisko apgabalu mazākas – ģeogrāfiskās vienības (pašvaldības un mazākas vietējās vienības) nosaukumu, ja tai pievieno norādi “Vino de Pueblo” un ja aizsargātie vīni iegūti no vismaz 85 % vīnogu, kas ir augušas minētās mazākās ģeogrāfiskās vienības zemesgabalos.

Saite uz produkta specifikāciju

www.itacyl.es/documents/20143/342640/Ppta+PCC+DOP+ARLANZA+Rev+1.docx/6c7b99b4-7da4-273d-cab8-a8a11e3df07d

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/34

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 437/13)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“RIBERA DEL GUADIANA”

PDO-ES-A1295-AM03

Paziņojuma datums: 29.9.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Jauni vīna veidu nosaukumi

GROZĪJUMS

Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns, kas tiek darīts, neizmantojot koka mucas, ir jāapzīmē ar joven (“jauns”).

Atšķirībā no visiem pārējiem vīniem šāda veida vīnam iepriekšējās produkta specifikācijas versijās īpašs nosaukums nebija piešķirts. Tādējādi, lai visus vīna veidus varētu marķēt ar vienotu norādi, attiecībā uz baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu, kurš nav izturēts koka mucās, ir ieviests apzīmējums joven.

Apzīmējums vino de guarda (“vīns noturēšanai”, t. i., vīns, kas ir piemērots izturēšanai pudelēs) ir aizstāts ar otras elaboraciones en barrica (“citi mucās izturēti vīni”), norādot uz kādu no sarkanvīna veidiem.

Attiecīgi tiek grozīts produkta specifikācijas 2. un 3. punkts, kā arī vienotā dokumenta 4. punkts un 5. punkta a) apakšpunkts.

Šis ir uzskatāms par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienam no gadījumiem, kas minēti 14. panta 1. punktā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētajā Regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu.

PAMATOJUMS

Apzīmējums joven tiek izmantots, lai attiecīgo veidu vīnus atšķirtu no tāda vīna, kas noteiktu laiku izturēts koka mucā.

Attiecībā uz apzīmējumu vino de guarda – kopš pirmās produkta specifikācijas sagatavošanas 2011. gadā gandrīz nevienam vīnam nav piešķirta norāde otras elaboraciones en barrica, jo ražotājiem nav bijusi pietiekama izpratne par šo marķējumu, lai gan tirgū ir lielāks pieprasījums pēc vīna, kuram nav bijusi ilga saskare ar koku, nekā pēc citiem mucās izturēta vīna veidiem.

2.   Izmaiņas attiecībā uz spirta saturu, cukuru saturu un gaistošo skābumu

GROZĪJUMS

Grozījums ietver šādas izmaiņas:

| — | joven (“jauns”) veida baltvīnam:






  — | ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %, |
| --- | --- | --- |

—

joven (“jauns”) veida baltvīnam:

—

ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %,

| — | ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 10 % uz 9 %, |
| --- | --- |

—

ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 10 % uz 9 %,

| — | baltvīnam, kas tiek darīts koka mucās:






  — | ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %, |
| --- | --- | --- |

—

baltvīnam, kas tiek darīts koka mucās:

—

ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %,

| — | fermentado en barrica (“raudzēts mucā”) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 10 % uz 9 %, |
| --- | --- |

—

fermentado en barrica (“raudzēts mucā”) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 10 % uz 9 %,

| — | crianza (izturēts vismaz 18 mēnešus), reserva (izturēts vismaz divus gadus) un gran reserva (izturēts vismaz četrus gadus) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12,5 % uz 9 %, |
| --- | --- |

—

crianza (izturēts vismaz 18 mēnešus), reserva (izturēts vismaz divus gadus) un gran reserva (izturēts vismaz četrus gadus) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12,5 % uz 9 %,

| — | rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”, |
| --- | --- |

—

rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”,

| — | ir pievienots jauns vīna apakšveids “pussausais” un noteiktas tā vērtības, |
| --- | --- |

—

ir pievienots jauns vīna apakšveids “pussausais” un noteiktas tā vērtības,

| — | maksimālais gaistošais skābums tiek aprēķināts, pamatojoties uz kopējo spirta tilpumkoncentrāciju, |
| --- | --- |

—

maksimālais gaistošais skābums tiek aprēķināts, pamatojoties uz kopējo spirta tilpumkoncentrāciju,

| — | sārtvīnam:






  — | ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %, |
| --- | --- | --- |

—

sārtvīnam:

—

ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 9 %–15 %,

| — | ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 11 % uz 9 %, |
| --- | --- |

—

ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 11 % uz 9 %,

| — | rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”, |
| --- | --- |

—

rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”,

| — | ir pievienoti jauni vīna apakšveidi “pussausais”, “pussaldais” un “saldais” un noteiktas to vērtības, |
| --- | --- |

—

ir pievienoti jauni vīna apakšveidi “pussausais”, “pussaldais” un “saldais” un noteiktas to vērtības,

| — | joven (“jauns”) veida sarkanvīnam:






  — | ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %–15 %, |
| --- | --- | --- |

—

joven (“jauns”) veida sarkanvīnam:

—

ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %–15 %,

| — | ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12 % uz 11 %, |
| --- | --- |

—

ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12 % uz 11 %,

| — | rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”, |
| --- | --- |

—

rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”,

| — | ir pievienoti jauni vīna apakšveidi “pussausais”, “pussaldais” un “saldais” un noteiktas to vērtības, |
| --- | --- |

—

ir pievienoti jauni vīna apakšveidi “pussausais”, “pussaldais” un “saldais” un noteiktas to vērtības,

| — | sarkanvīnam, kas tiek darīts koka mucās:






  — | otras elaboraciones en barrica (“citi mucās izturēti vīni”) veida vīnam ir piešķirts jauns nosaukums vino de guarda (“vīns noturēšanai”, t. i., vīns, kas ir piemērots izturēšanai pudelēs), |
| --- | --- | --- |

—

sarkanvīnam, kas tiek darīts koka mucās:

—

otras elaboraciones en barrica (“citi mucās izturēti vīni”) veida vīnam ir piešķirts jauns nosaukums vino de guarda (“vīns noturēšanai”, t. i., vīns, kas ir piemērots izturēšanai pudelēs),

| — | ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %–15 %, |
| --- | --- |

—

ir noteikta kopējā spirta tilpumkoncentrācija: 11 %–15 %,

| — | fermentado en barrica (“raudzēts mucā”) un tinto roble (“ozolkoka mucā izturēts sarkanvīns”) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12 % uz 11 %, |
| --- | --- |

—

fermentado en barrica (“raudzēts mucā”) un tinto roble (“ozolkoka mucā izturēts sarkanvīns”) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12 % uz 11 %,

| — | crianza (izturēts vismaz divus gadus), reserva (izturēts vismaz trīs gadus) un gran reserva (izturēts vismaz piecus gadus) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12,5 % uz 11 %, |
| --- | --- |

—

crianza (izturēts vismaz divus gadus), reserva (izturēts vismaz trīs gadus) un gran reserva (izturēts vismaz piecus gadus) veida vīnam ir samazināta faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas minimālā vērtība: no 12,5 % uz 11 %,

| — | rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”, |
| --- | --- |

—

rādītājs “kopējais reducējošo cukuru saturs” ir aizstāts ar “kopējais cukuru saturs”,

| — | ir pievienots jauns vīna apakšveids “pussausais” un noteiktas tā vērtības, |
| --- | --- |

—

ir pievienots jauns vīna apakšveids “pussausais” un noteiktas tā vērtības,

| — | maksimālais gaistošais skābums tiek aprēķināts, pamatojoties uz kopējo spirta tilpumkoncentrāciju. |
| --- | --- |

—

maksimālais gaistošais skābums tiek aprēķināts, pamatojoties uz kopējo spirta tilpumkoncentrāciju.

Attiecīgi tiek grozīts produkta specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

Šis ir uzskatāms par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienam no gadījumiem, kas minēti 14. panta 1. punktā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētajā Regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu.

PAMATOJUMS

Kopš produkta specifikācijas sākotnējās izstrādes 2011. gadā vīna tirgū ir notikušas ievērojamas izmaiņas, un šobrīd arvien pieprasītāki ir vīni ar zemāku spirta saturu un jaunie vīna veidi ar augstāku kopējo cukuru saturu.

Ražotāji, kuri izmanto šo cilmes vietas nosaukumu, arī vēlas, lai lielākā daļa robežvērtību, kuras produkta specifikācijā noteiktas attiecībā uz analītiskajām īpašībām, tiktu saskaņotas ar tiesību aktos noteiktajām prasībām, sniedzot iespēju ražotājiem pēc izvēles noteikt stingrākus nosacījumus.

Visbeidzot, visiem jaunajiem apakšveidiem ir noteikts maksimālais atļautais sēra dioksīda saturs, kas atbilst maksimālajam apjomam, kuru pieļauj ES tiesību akti (attiecībā uz cukuru saturu).

3.   Izmaiņas organoleptisko īpašību aprakstā

GROZĪJUMS

Tā kā kontroles iestāde ir ieguvusi akreditāciju saskaņā ar standartu UNE EN 170025 (Spānijā pieņemtais standarts ISO/IEC 17025), ir veiktas izmaiņas organoleptiskās testēšanas metodē un ir nepieciešami šādi grozījumi:

| — | rādītājam “garšas un smaržas apvienojums” jaunajā specifikācijā ir nosaukums “aromāts”, |
| --- | --- |

—

rādītājam “garšas un smaržas apvienojums” jaunajā specifikācijā ir nosaukums “aromāts”,

| — | rādītāja “līdzsvars” jaunais nosaukums ir “garšas līdzsvars”, |
| --- | --- |

—

rādītāja “līdzsvars” jaunais nosaukums ir “garšas līdzsvars”,

| — | smaržas un aromāta īpašību uzskaitījumam ir pievienoti raksturlielumi “ziedu” un “raudzēšanai raksturīgs”, |
| --- | --- |

—

smaržas un aromāta īpašību uzskaitījumam ir pievienoti raksturlielumi “ziedu” un “raudzēšanai raksturīgs”,

| — | attiecībā uz pussausiem, pussaldiem un saldiem vīniem rādītājā “garšas līdzsvars” ir pievienota īpašība “iespējama nedaudz salda garša”, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pussausiem, pussaldiem un saldiem vīniem rādītājā “garšas līdzsvars” ir pievienota īpašība “iespējama nedaudz salda garša”,

| — | ir pievienotas jaunas nokrāsas, |
| --- | --- |

—

ir pievienotas jaunas nokrāsas,

| — | rādītājam intensidad, ar kuru tiek aprakstīta krāsas intensitāte, ir dots jauns nosaukums capa [spāņu valodā izmantots termins, kura burtiskā nozīme ir “apmetnis” un kuru bieži izmanto, raksturojot krāsas intensitāti]. |
| --- | --- |

—

rādītājam intensidad, ar kuru tiek aprakstīta krāsas intensitāte, ir dots jauns nosaukums capa [spāņu valodā izmantots termins, kura burtiskā nozīme ir “apmetnis” un kuru bieži izmanto, raksturojot krāsas intensitāti].

Attiecīgi tiek grozīts produkta specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 4. punkts.

Šis ir uzskatāms par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienam no gadījumiem, kas minēti 14. panta 1. punktā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētajā Regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu.

PAMATOJUMS

2015. gada 31. jūlijā cilmes vietas nosaukuma “Ribra del Guadiana” regulatīvā padome (Vincal Laboratorios) saņēma akreditāciju organoleptiskajai testēšanai saskaņā ar standartu UNE-EN ISO/IEC 17025.

Akreditācijas rezultātā ir veiktas turpmāk norādītās izmaiņas.

JAUNI NOSAUKUMI RĀDĪTĀJIEM, KAS TIEK IZMANTOTI DAŽĀDU ORGANOLEPTISKO ĪPAŠĪBU ANALĪZEI

Lai iegūtu šo akreditāciju, kontroles iestādei bija jāizstrādā testēšanas metode. Saskaņā ar metodei pievienoto tehnisko informāciju vērtības, kas tiek analizētas attiecībā uz rādītāju “garšas un smaržas apvienojums” (“salds”, “skābs”, “spirtots”, “ar ogļskābo gāzi”), iepriekšējā produkta specifikācijas versijā bija ietvertas sadaļā “līdzsvars”.

Tāpat īpašības, kas tiek analizētas attiecībā uz rādītāju ar jauno nosaukumu “aromāts” (“augļains”, “ziedu”, “raudzēšanai raksturīgs”, “ar koksnes niansēm” un “ar grauzdējuma niansēm”), iepriekšējā versijā bija ietvertas rādītājā “garšas un smaržas apvienojums”.

Tādēļ tika veiktas šādas izmaiņas:

| — | rādītājam “garšas un smaržas apvienojums” ir dots jauns nosaukums “aromāts”, |
| --- | --- |

—

rādītājam “garšas un smaržas apvienojums” ir dots jauns nosaukums “aromāts”,

| — | rādītāja “līdzsvars” jaunais nosaukums ir “garšas līdzsvars”. |
| --- | --- |

—

rādītāja “līdzsvars” jaunais nosaukums ir “garšas līdzsvars”.

JAUNU ORGANOLEPTISKO ĪPAŠĪBU PIEVIENOŠANA

Akreditētajā testēšanas metodē “smaržas” un “aromāta” īpašības tiek izvērtētas atsevišķi. Tā rezultātā ir noteikts, ka konkrētu vīnogu šķirņu vīnos bieži sastopamas īpašības ir “ziedu” un “raudzēšanai raksturīga” smarža un aromāts (tās nebija iekļautas iepriekšējā produkta specifikācijas versijā).

Tādēļ tika veiktas šādas izmaiņas:

| — | kā iespējamie smaržas raksturlielumi baltvīnam, sārtvīnam un sarkanvīnam, kura darīšanā nav izmantotas koka mucas, ir pievienotas īpašības “ziedu” un “raudzēšanai raksturīga”, |
| --- | --- |

—

kā iespējamie smaržas raksturlielumi baltvīnam, sārtvīnam un sarkanvīnam, kura darīšanā nav izmantotas koka mucas, ir pievienotas īpašības “ziedu” un “raudzēšanai raksturīga”,

| — | kā iespējamie aromāta raksturlielumi baltvīnam, sārtvīnam un sarkanvīnam, kura darīšanā nav izmantotas koka mucas, ir pievienotas īpašības “ziedu” un “raudzēšanai raksturīgs”. |
| --- | --- |

—

kā iespējamie aromāta raksturlielumi baltvīnam, sārtvīnam un sarkanvīnam, kura darīšanā nav izmantotas koka mucas, ir pievienotas īpašības “ziedu” un “raudzēšanai raksturīgs”.

JAUNO VĪNA KATEGORIJAS APAKŠVEIDU ORGANOLETISKO ĪPAŠĪBU PIEVIENOŠANA

Jaunajiem vīna apakšveidiem, kas tika pievienoti specifikācijai, t. i., pussausais, pussaldais un saldais vīns, bija jānosaka organoleptiskās īpašības, kas attiecināmas uz dažādajiem vīna veidiem.

4.   Izmaiņas attiecībā uz vīndarības metodēm

GROZĪJUMS

| — | Ir pievienotas ražošanas procedūras attiecībā uz jaunajiem apakšveidiem (pussausais, pussaldais un saldais vīns). |
| --- | --- |

—

Ir pievienotas ražošanas procedūras attiecībā uz jaunajiem apakšveidiem (pussausais, pussaldais un saldais vīns).

| — | Ir pievienots izturēšanas procesa sākuma datums, lai standartizētu izturēšanas ilgumu fermentado en barrica, tinto roble, vino de guarda, crianza, reserva un gran reserva veida vīnam (t. i., tādi vīna veidi, kas dažādus laika posmus tiek izturēti koka mucās). |
| --- | --- |

—

Ir pievienots izturēšanas procesa sākuma datums, lai standartizētu izturēšanas ilgumu fermentado en barrica, tinto roble, vino de guarda, crianza, reserva un gran reserva veida vīnam (t. i., tādi vīna veidi, kas dažādus laika posmus tiek izturēti koka mucās).

| — | Lai standartizētu vīna izturēšanā izmantoto mucu tilpumu, tas ir palielināts līdz maksimālajam apjomam, kas tiesību aktos noteikts tinto roble un vino de guarda veida vīnam. |
| --- | --- |

—

Lai standartizētu vīna izturēšanā izmantoto mucu tilpumu, tas ir palielināts līdz maksimālajam apjomam, kas tiesību aktos noteikts tinto roble un vino de guarda veida vīnam.

| — | Ir svītrota atsauce uz “daļēju raudzēšanu mucās”fermentado en barrica veida baltvīnam un sarkanvīnam. |
| --- | --- |

—

Ir svītrota atsauce uz “daļēju raudzēšanu mucās”fermentado en barrica veida baltvīnam un sarkanvīnam.

Attiecīgi tiek grozīts produkta specifikācijas 3. punkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts.

Šis ir uzskatāms par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienam no gadījumiem, kas minēti 14. panta 1. punktā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētajā Regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu.

PAMATOJUMS

Produkta specifikācijā attiecībā uz jauno baltvīnu iepriekš bija ietverts tikai “pussausais”, “pussaldais” un “saldais” apakšveids, norādot, ka tie būtu jāražo atbilstoši piemērojamiem noteikumiem. Tā kā tagad šie apakšveidi ir attiecināmi arī uz citiem vīna veidiem, ir jēgpilni norādīt, kādi konkrēti ir šie noteikumi.

Produkta specifikācijā nebija ietverti nekādi noteikumi attiecībā uz izturēšanas perioda sākumu mucās izturētam vīnam, lai gan regulatīvā padome bija pieņēmusi iekšēju noteikumu par izturēšanas sākuma datumu, kas tika balstīts uz ražošanas apgabalam ierasto ražas novākšanas laiku (parasti augusts vai septembris). Nākamais loģiskais solis bija padarīt šo noteikumu par standartu un iekļaut produkta specifikācijā.

Jau kopš cilmes vietas nosaukuma shēmas darbības sākuma, t. i., kopš produkta specifikācijas sākotnējās izstrādes 2011. gadā, ražotāji ir pieprasījuši mucu tilpuma noteikumus saskaņot ar tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Ir svītrota iespēja ražot vīnu, kas daļēji raudzēts mucās, jo visas vīna darītavas, kuras izmanto šo praksi, notur vīnu ozolkoka mucās visu raudzēšanas laiku un nekad nekupē to ar vīnu, kas nav raudzēts mucās.

5.   Garantijas marķējuma veidi

GROZĪJUMS

Ar šo grozījumu tiek noteikti garantijas marķējuma veidi, kas izmantojami katram vīna veidam.

Attiecīgi tiek grozīts produkta specifikācijas 8. punkts un vienotā dokumenta 9. punkts.

Šis ir uzskatāms par standarta grozījumu, jo tas neatbilst nevienam no gadījumiem, kas minēti 14. panta 1. punktā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētajā Regulā (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu.

PAMATOJUMS

Katram vīna veidam ir jāpiešķir konkrēts garantijas marķējums. Tādējādi ar šo grozījumu:

| — | tiek piešķirts noteikta veida garantijas marķējums fermentado en barrica veida vīnam, kuram šobrīd nav marķējuma, |
| --- | --- |

—

tiek piešķirts noteikta veida garantijas marķējums fermentado en barrica veida vīnam, kuram šobrīd nav marķējuma,

| — | lai samazinātu iespēju šos terminus sajaukt, tiek noteikts, ka garantijas marķējuma veids, kas izmantojams joven vīnam, ir cosecha (“ražas gada vīns”) marķējums. |
| --- | --- |

—

lai samazinātu iespēju šos terminus sajaukt, tiek noteikts, ka garantijas marķējuma veids, kas izmantojams joven vīnam, ir cosecha (“ražas gada vīns”) marķējums.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Ribera del Guadiana”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

BALTVĪNS

Izskats

Dzidrums – dzidrs vai ar nelielu tartrātu klātbūtni. Nokrāsa – no dzeltenas līdz zeltainai nokrāsai

Smaržas palete

Smarža – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas palete

Aromāts – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas līdzsvars – sabalansēta spirta un skābuma attiecība, iespējama nedaudz salda garša Pēcgarša – noturīga, aromātiska pēcgarša

| * | Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 240 mg/l |
| --- | --- |

*

Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 240 mg/l

| * | Baltvīnam, kas tiek darīts koka mucās, ar spirta tilpumkoncentrāciju līdz 10 % maksimālais gaistošais skābums ir 1 g/l un papildu 0,06 g/l par katru spirta satura procentu, kas pārsniedz 10 %, kopā maksimāli veidojot 1,08 g/l.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | 15 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 9 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā): | 10 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā): | 180 |

*

Baltvīnam, kas tiek darīts koka mucās, ar spirta tilpumkoncentrāciju līdz 10 % maksimālais gaistošais skābums ir 1 g/l un papildu 0,06 g/l par katru spirta satura procentu, kas pārsniedz 10 %, kopā maksimāli veidojot 1,08 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

9

Minimālais kopējais skābums:

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā):

10

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā):

180

SĀRTVĪNS

Izskats

Dzidrums – dzidrs vai ar nelielu tartrātu klātbūtni. Nokrāsa – no sārtas līdz oranžai nokrāsai, ietverot sarkanīgus toņus

Smaržas palete

Smarža – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas palete

Aromāts – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas līdzsvars – sabalansēta spirta un skābuma attiecība, iespējama nedaudz salda garša Pēcgarša – noturīga, aromātiska pēcgarša

| * | Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 240 mg/l






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | 15 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 9 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā): | 10 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā): | 180 |

*

Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 240 mg/l

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

9

Minimālais kopējais skābums:

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā):

10

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā):

180

SARKANVĪNS

Izskats

Dzidrums – dzidrs vai ar nelielu tartrātu vai krāsvielu klātbūtni. Nokrāsa – no violetas līdz sarkanbrūnai nokrāsai, intensīvi toņi

Smaržas palete

Smarža – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas palete

Aromāts – sajūtams augļu un/vai ziedu aromāts un/vai raudzēšanai raksturīga smarža, kā arī koksnes un grauzdējuma nianses

Garšas līdzsvars – sabalansēta spirta un skābuma attiecība, iespējama nedaudz salda garša Pēcgarša – noturīga, aromātiska pēcgarša

| * | Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 190 mg/l |
| --- | --- |

*

Maksimālā sēra dioksīda robežvērtība vīnam ar cukuru saturu, kas ir vismaz 5 g/l: 190 mg/l

| * | Sarkanvīnam, kas tiek darīts koka mucās, ar spirta tilpumkoncentrāciju līdz 10 % maksimālais gaistošais skābums ir 1 g/l un papildu 0,06 g/l par katru spirta satura procentu, kas pārsniedz 10 %, kopā maksimāli veidojot 1,2 g/l.






  Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- | --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): | 15 |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): | 11 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā): | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā): | 150 |

*

Sarkanvīnam, kas tiek darīts koka mucās, ar spirta tilpumkoncentrāciju līdz 10 % maksimālais gaistošais skābums ir 1 g/l un papildu 0,06 g/l par katru spirta satura procentu, kas pārsniedz 10 %, kopā maksimāli veidojot 1,2 g/l.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %):

15

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %):

11

Minimālais kopējais skābums:

4 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā):

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā):

150

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Izspiežot no novāktajām vīnogām misu/vīnu un atdalot to no izspaidām, ir jāizmanto atbilstošs spiediens, lai nodrošinātu, ka izspiešanas apjoms nepārsniedz 70 l vīna no 100 kg vīnogu.

Baltie un sarkanie fermentado en barrica vīni ir jāraudzē ozolkoka mucās ar tilpumu līdz 600 l.

Tinto roble vīni ir jāiztur 90 dienas, no kurām vismaz 60 dienas – ozolkoka mucās ar tilpumu līdz 600 l.

Vino de guarda vīni ir jāiztur 365 dienas, no kurām vismaz 60 dienas – ozolkoka mucās ar tilpumu līdz 600 l.

Minētie izturēšanas periodi sākas katra ražas novākšanas gada 1. oktobrī.

b)   Maksimālais ražas iznākums

Balto vīnogu šķirnes:

12 000 kg vīnogu no hektāra

84 hl no hektāra

Sarkano vīnogu šķirnes:

10 000 kg vīnogu no hektāra

70 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| — | TIERRA DE BARROS teritorijā esošās pašvaldības: Aceuchal, Ahillones, Alange, Almendralejo, Arroyo de San Serván, Azuaga, Berlanga, Calamonte, Corte de Peleas, Entrín Bajo, Feria, Fuente del Maestre, Granja de Torrehermosa, Higuera de Llerena, Hinojosa del Valle, Hornachos, La Morera, La Parra, Llera, Llerena, Maguilla, Mérida (Gvadjanas upes kreisajā krastā), Nogales, Palomas, Puebla del Prior, Puebla de la Reina, Ribera del Fresno, Salvatierra de los Barros, Santa Marta de los Barros, Solana de los Barros, Torre de Miguel Sesmero, Torremegía, Valencia de las Torres, Valverde de Llerena, Villafranca de los Barros un Villalba de los Barros. |
| --- | --- |

—

TIERRA DE BARROS teritorijā esošās pašvaldības: Aceuchal, Ahillones, Alange, Almendralejo, Arroyo de San Serván, Azuaga, Berlanga, Calamonte, Corte de Peleas, Entrín Bajo, Feria, Fuente del Maestre, Granja de Torrehermosa, Higuera de Llerena, Hinojosa del Valle, Hornachos, La Morera, La Parra, Llera, Llerena, Maguilla, Mérida (Gvadjanas upes kreisajā krastā), Nogales, Palomas, Puebla del Prior, Puebla de la Reina, Ribera del Fresno, Salvatierra de los Barros, Santa Marta de los Barros, Solana de los Barros, Torre de Miguel Sesmero, Torremegía, Valencia de las Torres, Valverde de Llerena, Villafranca de los Barros un Villalba de los Barros.

| — | MATANEGRA teritorijā esošās pašvaldības: Bienvenida, Calzadilla, Fuente de Cantos, Medina de las Torres, Puebla de Sancho Pérez, Los Santos de Maimona, Usagre, Valencia del Ventoso un Zafra. |
| --- | --- |

—

MATANEGRA teritorijā esošās pašvaldības: Bienvenida, Calzadilla, Fuente de Cantos, Medina de las Torres, Puebla de Sancho Pérez, Los Santos de Maimona, Usagre, Valencia del Ventoso un Zafra.

| — | RIBERA ALTA teritorijā esošās pašvaldības: Aljucén, Benquerencia, Campanario, Carrascalejo, Castuera, La Coronada, Cristina, Don Álvaro, Don Benito, Esparragalejo, Esparragosa de la Serena, Higuera de la Serena, La Garrovilla, Guareña, La Haba, Magacela, Malpartida de la Serena, Manchita, Medellín, Mengabril, Mérida (Gvadjanas upes labajā krastā), Mirandilla, Monterrubio de la Serena, La Nava de Santiago, Navalvillar de Pela, Oliva de Mérida, Quintana de la Serena, Rena, San Pedro de Mérida, Santa Amalia, Trujillanos, Valdetorres, Valverde de Mérida, Valle de la Serena, Villagonzalo, Villanueva de la Serena, Villar de Rena, Zalamea de la Serena un Zarza de Alange. |
| --- | --- |

—

RIBERA ALTA teritorijā esošās pašvaldības: Aljucén, Benquerencia, Campanario, Carrascalejo, Castuera, La Coronada, Cristina, Don Álvaro, Don Benito, Esparragalejo, Esparragosa de la Serena, Higuera de la Serena, La Garrovilla, Guareña, La Haba, Magacela, Malpartida de la Serena, Manchita, Medellín, Mengabril, Mérida (Gvadjanas upes labajā krastā), Mirandilla, Monterrubio de la Serena, La Nava de Santiago, Navalvillar de Pela, Oliva de Mérida, Quintana de la Serena, Rena, San Pedro de Mérida, Santa Amalia, Trujillanos, Valdetorres, Valverde de Mérida, Valle de la Serena, Villagonzalo, Villanueva de la Serena, Villar de Rena, Zalamea de la Serena un Zarza de Alange.

| — | RIBERA BAJA teritorijā esošās pašvaldības: La Albuera, Almendral, Badajoz, Lobón, Montijo, Olivenza, La Roca de la Sierra, Talavera de la Real, Torremayor, Valverde de Leganés un Villar del Rey. |
| --- | --- |

—

RIBERA BAJA teritorijā esošās pašvaldības: La Albuera, Almendral, Badajoz, Lobón, Montijo, Olivenza, La Roca de la Sierra, Talavera de la Real, Torremayor, Valverde de Leganés un Villar del Rey.

| — | MONTÁNCHEZ teritorijā esošās pašvaldības: Albalá, Alcuéscar, Aldea de Trujillo, Aldeacentenera, Almoharín, Arroyomolinos de Montánchez, Casas de Don Antonio, Escurial, Garciaz, Heguijuela, Ibahernando, La Cumbre, Madroñera, Miajadas, Montánchez, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Salvatierra de Santiago, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torre de Santa María, Torrecilla de la Tiesa, Trujillo, Valdefuentes, Valdemorales, Villamesías un Zarza de Montánchez. |
| --- | --- |

—

MONTÁNCHEZ teritorijā esošās pašvaldības: Albalá, Alcuéscar, Aldea de Trujillo, Aldeacentenera, Almoharín, Arroyomolinos de Montánchez, Casas de Don Antonio, Escurial, Garciaz, Heguijuela, Ibahernando, La Cumbre, Madroñera, Miajadas, Montánchez, Puerto de Santa Cruz, Robledillo de Trujillo, Salvatierra de Santiago, Santa Cruz de la Sierra, Santa Marta de Magasca, Torre de Santa María, Torrecilla de la Tiesa, Trujillo, Valdefuentes, Valdemorales, Villamesías un Zarza de Montánchez.

| — | CAÑAMERO teritorijā esošās pašvaldības: Alía, Berzocana, Cañamero, Guadalupe un Valdecaballeros. |
| --- | --- |

—

CAÑAMERO teritorijā esošās pašvaldības: Alía, Berzocana, Cañamero, Guadalupe un Valdecaballeros.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘CAYETANA BLANCA’

‘GRACIANO’

‘MACABEO’ – ‘VIURA’

‘MERLOT’

‘PARDINA’ – ‘JAÉN BLANCO’

‘SYRAH’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

‘TEMPRANILLO’ – ‘TINTO FINO’

8.   Saiknes apraksts

Baltvīns

Vīna īpašības nosaka apgabalā valdošais Vidusjūras klimats.

Apgabalā darītais baltvīns ir pazīstams ar savu izteikti atšķirīgo raksturu – augļainu un aromātisku garšu/smaržu apvienojumā ar mēreni augstu skābuma līmeni.

Nelielais nokrišņu daudzums nozīmīgos vīnogu audzēšanas cikla posmos samazina sēnīšu izraisīto slimību risku, kas tiešā veidā ietekmē iegūtā vīna kvalitāti.

Sārtvīns

Vīna īpašības nosaka apgabalā valdošais Vidusjūras klimats.

Šādi dabas apstākļi piešķir vīnam augstu tanīnu saturu un intensīvu krāsu, kā arī atbilstošu spirta saturu un skābuma līmeni. Vīnogu gatavības pakāpe nodrošina vīnam tā atšķirīgo aromātu.

Nelielais nokrišņu daudzums nozīmīgos vīnogu audzēšanas cikla posmos samazina sēnīšu izraisīto slimību risku, kas tiešā veidā ietekmē iegūtā vīna kvalitāti.

Sarkano vīnogu šķirnes, kuras nav vietējas izcelsmes, ir pielāgojušās šiem apstākļiem, tādējādi nodrošinot apgabalam raksturīgos vīnus.

Sarkanvīns

Vīna īpašības nosaka apgabalā valdošais Vidusjūras klimats.

Šādi dabas apstākļi piešķir vīnam augstu tanīnu saturu un intensīvu krāsu, kā arī atbilstošu spirta saturu un skābuma līmeni. Vīnogu gatavības pakāpe nodrošina vīnam tā atšķirīgo aromātu.

Nelielais nokrišņu daudzums nozīmīgos vīnogu audzēšanas cikla posmos samazina sēnīšu izraisīto slimību risku, kas tiešā veidā ietekmē iegūtā vīna kvalitāti.

Sarkano vīnogu šķirnes, kuras nav vietējas izcelsmes, ir pielāgojušās šiem apstākļiem, tādējādi nodrošinot apgabalam raksturīgos vīnus.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts:

atbilstoši piemērojamajiem ES tiesību aktiem uz iepakojuma, kurā ACVN “Ribera del Guadiana” vīni tiek tirgoti, ir jāpievieno marķējums, kas ietver aizsargāto nosaukumu.

Uz iepakojuma jānorāda arī garantijas marķējums ar attiecīgu numuru; katram vīna veidam izmantojams konkrēts garantijas marķējums. Ar šo garantijas marķējumu, kuru izsniedz regulatīvā padome, produktam tiek piešķirts sertifikāts, nodrošinot iespēju izsekot vīnu pēc tā laišanas tirgū.

Garantijas marķējuma veidi, kas izmantojami katram vīna veidam:

cosecha (“ražas gada vīns”) marķējums ir izmantojams joven un fermentado en barrica veida vīniem;

tinto roble marķējums ir izmantojams tinto roble veida vīniem;

vino de guarda marķējums ir izmantojams vino de guarda veida vīniem;

crianza marķējums ir izmantojams crianza veida vīniem;

reserva marķējums ir izmantojams reserva veida vīniem;

gran reserva marķējums ir izmantojams gran reserva veida vīniem.

Saite uz produkta specifikāciju

http://www.juntaex.es/filescms/con03/uploaded_files/SectoresTematicos/Agroalimentario/Denominacionesdeorigen/PliegoCondiciones2.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/42

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 437/14)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“MAREMMA TOSCANA”

PDO-IT-A1413-AM02

Paziņojuma datums: 14.09.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Jauni produktu veidi

Apraksts

Paveidam Bianco un Rosso pievienota norāde Riserva.

Paveidam Rosso un ‘Sangiovese’ pievienota norāde Governo all’uso Toscano.

Vīnogu šķirnes ‘Merlot’ vīniem pievienota norāde Passito.

Vīnogu šķirņu ‘Sangiovese’, ‘Ciliegiolo’, ‘Alicante’ jeb ‘Grenache’, ‘Syrah’ un ‘Merlot’ vīniem pievienots paveids Rosato.

Iekļautas šādas jaunas šķirnes:

| — | ‘Cabernet franc’, |
| --- | --- |

—

‘Cabernet franc’,

| — | ‘Petit verdot’, |
| --- | --- |

—

‘Petit verdot’,

| — | ‘Pugnitello’. |
| --- | --- |

—

‘Pugnitello’.

Papildus paredzēta iespēja uz etiķetes norādīt divas vienādas krāsas vīnogu šķirnes no tām, kas uzskaitītas produkta specifikācijā, un tās jānorāda lejupejošā secībā atbilstoši izmantoto vīnogu faktiskajam daudzumam.

Pievienots paveids Spumante Rosato jeb Rosé.

Pamatojums

Tā kā šis ir vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, mērķis ir uzsvērt produkta kvalitāti, ar tradicionālajiem apzīmējumiem Riserva, Governo all’uso Toscano un Passito vēl vairāk izceļot raksturīgāko vīnu iezīmes.

ACVN “Maremma toscana” reprezentē visu Groseto [Grosseto] provinces vīnkopības apgabalu. Tādējādi mērķis ir izcelt visu vīnkopības produktu nozīmi, ar Rosato, Spumante Rosato un šķirņu paveidiem papildinot to vīnu klāstu, kuri saistīti ar nosaukumu “Maremma toscana”, kas atspoguļo gan tradīcijām bagātus, gan kvalitatīvus vīna produktus.

Divu vīnogu šķirņu norādīšana uz etiķetes paver jaunas komerciālas iespējas attiecībā uz vīniem, kas saistīti ar minēto apzīmējumu.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 4., 5. un 7. punktu un produkta specifikācijas 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8. un 9. punktu.

2.   Vīnogu šķirnes

Apraksts

Vīna paveidam Bianco, t. sk. Riserva, ir pievienota šķirne ‘Viognier’, kura papildina pašreizējās šķirnes ‘Vermentino’ un ‘Trebbiano toscano’. Minētā paveida vīnā tās var izmantot vienas pašas vai ne mazāk kā 60 % apmērā, ja tās kombinē ar citu šķirni. Pārējās audzēšanai piemērotās baltogu šķirnes drīkst izmantot 40–60 % apmērā.

Vīna paveidam Rosso, t. sk. Riserva, Rosato un Spumante Rosato jeb Rosé, papildus pašreizējai šķirnei ‘Sangiovese’ ir pievienotas šķirnes ‘Cabernet’ (gan ‘Cabernet sauvignon’, gan ‘Cabernet franc’), ‘Merlot’, ‘Syrah’ un ‘Ciliegiolo’. Minētā paveida vīnā tās var izmantot vienas pašas vai ne mazāk kā 60 % apmērā, ja tās kombinē ar citu šķirni. Pārējās audzēšanai piemērotās sarkanogu šķirnes drīkst izmantot 40–60 % apmērā.

Šķirnei ‘Alicante’, tai skaitā Rosato vīniem, ir norādīts sinonīms ‘Grenache’.

Šķirnei ‘Cabernet’ norādīts sinonīms ‘Carmenère’.

Vīnogu šķirnes ‘Cabernet franc’, ‘Petit verdot’ un ‘Pugnitello’ ir iekļautas to galveno vīnogu šķirņu sarakstā, kuras var norādīt uz etiķetes, ja tās veido vismaz 85 % vīna sastāva.

Pamatojums

Tā kā ACVN “Maremma toscana” reprezentē visu provinces vīnkopības apgabalu, paredzēts izcelt visas vīna produkcijas nozīmi, sasniedzot mērķi, kādam šis nosaukums tika izveidots, un iekļaujot iespēju baltvīnus, sarkanvīnus un sārtvīnus ražot no galvenajām audzētajām vīnogu šķirnēm. Tādējādi tika nolemts šķirņu galveno kombināciju, ko veido jau iekļautās dominējošās vīnogu šķirnes, papildināt ar Groseto provincē visplašāk – aptuveni 100–800 hektāru platībā – audzētajām šķirnēm, lai palielinātu to vīnu skaitu, kuriem var izmantot minēto nosaukumu.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 7. punktu un produkta specifikācijas 2., 4., 5. un 6. punktu.

3.   Vīnkopības standarti

Apraksts

| 1. | Attiecībā uz jaunieviestajiem paveidiem pievienota vīnogu maksimālā raža no hektāra, no vīnogu ražas iegūtā vīna maksimālais iznākums un minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz jaunieviestajiem paveidiem pievienota vīnogu maksimālā raža no hektāra, no vīnogu ražas iegūtā vīna maksimālais iznākums un minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija.

| 2. | Stādījumu biezība ir no 3 000 līdz 4 000 vīnkokiem uz hektāru. |
| --- | --- |

2.

Stādījumu biezība ir no 3 000 līdz 4 000 vīnkokiem uz hektāru.

| 3. | Pievienots noteikums, kas aizliedz izmantot jebkādu horizontālas audzēšanas veidu, piemēram, stiepļu režģa jeb pergolas sistēmas. |
| --- | --- |

3.

Pievienots noteikums, kas aizliedz izmantot jebkādu horizontālas audzēšanas veidu, piemēram, stiepļu režģa jeb pergolas sistēmas.

Pamatojums

| 1. | Vīnogu ražas no hektāra un spirta tilpumkoncentrācijas vērtības iegūtas, veicot testus, kas apliecina to produktu kvalitāti, uz kuriem attiecas nosaukums. |
| --- | --- |

1.

Vīnogu ražas no hektāra un spirta tilpumkoncentrācijas vērtības iegūtas, veicot testus, kas apliecina to produktu kvalitāti, uz kuriem attiecas nosaukums.

| 2. | Palielinot vīnogulāju stādījumu biezību uz hektāru, tiek samazināta vīnogu raža no viena vīnkoka, un tas nodrošina augstākas kvalitātes vīnogas. |
| --- | --- |

2.

Palielinot vīnogulāju stādījumu biezību uz hektāru, tiek samazināta vīnogu raža no viena vīnkoka, un tas nodrošina augstākas kvalitātes vīnogas.

| 3. | Aizliegtas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kuras izmanto ar attiecīgo nosaukumu apzīmēto vīnogu iegūšanai un kurās paredzēta steidzināta ražošana, jo tas pazemina kvalitāti. |
| --- | --- |

3.

Aizliegtas vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kuras izmanto ar attiecīgo nosaukumu apzīmēto vīnogu iegūšanai un kurās paredzēta steidzināta ražošana, jo tas pazemina kvalitāti.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 5. punkta b) apakšpunktu un produkta specifikācijas 4. punktu.

4.   Vīndarības standarti

Apraksts

| 1. | Noteikts, ka vīnus iztur ražošanas apgabalā. |
| --- | --- |

1.

Noteikts, ka vīnus iztur ražošanas apgabalā.

| 2. | To apgabalu sarakstam, kuros drīkst ražot vīna produktus, uz ko attiecas minētais ACVN, papildus Pizas [Pisa], Livorno [Livorno], Sjēnas [Siena] un Florences [Florence] provincēm ir pievienota Areco [Arezzo] province. |
| --- | --- |

2.

To apgabalu sarakstam, kuros drīkst ražot vīna produktus, uz ko attiecas minētais ACVN, papildus Pizas [Pisa], Livorno [Livorno], Sjēnas [Siena] un Florences [Florence] provincēm ir pievienota Areco [Arezzo] province.

Pamatojums

| 1. | Šis ir formāls grozījums, jo izturēšana ir viens no vīndarības procesa posmiem. |
| --- | --- |

1.

Šis ir formāls grozījums, jo izturēšana ir viens no vīndarības procesa posmiem.

| 2. | Grozījums atbilst Regulas (ES) 2019/33 5. panta 1. punkta noteikumiem. Šis ir formāls grozījums, jo izturēšana ir viens no vīndarības procesa posmiem. |
| --- | --- |

2.

Grozījums atbilst Regulas (ES) 2019/33 5. panta 1. punkta noteikumiem. Šis ir formāls grozījums, jo izturēšana ir viens no vīndarības procesa posmiem.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 9. punktu un produkta specifikācijas 5. punktu.

5.   Tradicionālie apzīmējumi Riserva un Governo all’uso Toscano

Apraksts

| 1. | Pievienotas prasības attiecībā uz norādi Riserva, kuru izmanto Bianco paveida vīnam, kas jāiztur vismaz 12 mēnešus, un Rosso paveida vīnam, kas jāiztur vismaz 24 mēnešus, no kuriem 6 mēnešus tam jāatrodas koka traukos. |
| --- | --- |

1.

Pievienotas prasības attiecībā uz norādi Riserva, kuru izmanto Bianco paveida vīnam, kas jāiztur vismaz 12 mēnešus, un Rosso paveida vīnam, kas jāiztur vismaz 24 mēnešus, no kuriem 6 mēnešus tam jāatrodas koka traukos.

| 2. | Pievienotas prasības attiecībā uz tradicionālo norādi Governo all’uso Toscano, atbilstoši kurai fermentāciju lēni atsāk, pievienojot nedaudz apžāvētas melnās vīnogas (vismaz 10 kg uz hektolitru), kam pēc izspiešanas sācies fermentācijas process. |
| --- | --- |

2.

Pievienotas prasības attiecībā uz tradicionālo norādi Governo all’uso Toscano, atbilstoši kurai fermentāciju lēni atsāk, pievienojot nedaudz apžāvētas melnās vīnogas (vismaz 10 kg uz hektolitru), kam pēc izspiešanas sācies fermentācijas process.

Pamatojums

| 1. | Tā kā šis ir vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, ir pievienota norāde Riserva, lai palielinātu Bianco un Rosso paveida vīnu vērtību ar mērķi komerciāli izdalīt divas dažādas produkta īpašības un nodrošināt turpmāku kvalitatīvu attīstību. |
| --- | --- |

1.

Tā kā šis ir vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, ir pievienota norāde Riserva, lai palielinātu Bianco un Rosso paveida vīnu vērtību ar mērķi komerciāli izdalīt divas dažādas produkta īpašības un nodrošināt turpmāku kvalitatīvu attīstību.

| 2. | Tā kā šis ir vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, mērķis ir uzsvērt produkta kvalitāti, raksturīgāko sarkanvīnu iezīmes vēl vairāk izceļot ar apzīmējumu, kas norāda uz tradicionālo metodi, kuru izmanto lielākajā Toskānas [Toscana] daļā. |
| --- | --- |

2.

Tā kā šis ir vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, mērķis ir uzsvērt produkta kvalitāti, raksturīgāko sarkanvīnu iezīmes vēl vairāk izceļot ar apzīmējumu, kas norāda uz tradicionālo metodi, kuru izmanto lielākajā Toskānas [Toscana] daļā.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 5. punktu un produkta specifikācijas 5. punktu.

6.   Vīna vai vīnu apraksts

Apraksts

Pievienoti jauniekļauto vīna paveidu ķīmiskie, fizikālie un organoleptiskie deskriptori. Turklāt attiecībā uz paveidiem, kas jau iekļauti produkta specifikācijā, ir precizētas dažas organoleptiskās īpašības un grozītas dažas ķīmiskās un fizikālās vērtības.

Pamatojums

Ir aprakstītas jauniekļauto vīnu īpašības un pārskatītas dažu esošo vīna paveidu īpašības, lai tādējādi precīzāk raksturotu analītiskās un organoleptiskās īpašības, jo īpaši attiecībā uz pamata paveidiem Bianco, Rosso un Rosato un paveidiem ar norādi Vendemmia tardiva, kā arī ir labāk definēti garšu aprakstošie parametri, lai atlikumcukurus saturošus vīnus iekļautu racionālāk noteiktās robežās. Paveidiem Bianco, Rosso, Rosato un Spumante ir pārskatīti analītiskie parametri attiecībā uz bezcukuru ekstraktu un kopējo skābumu, lai panāktu to pielīdzināmību pārējiem paveidiem.

Grozījums attiecas uz vienotā dokumenta 4. punktu un produkta specifikācijas 6. punktu.

7.   Marķējums

Apraksts

Kā alternatīva šķirnes ‘Alicante’ nosaukumam ir norādīts sinonīms ‘Grenache’.

Pamatojums

Šīs papildu specifikācijas mērķis ir no komerciālā viedokļa vēl vairāk izcelt tādu veidu vīna specifiku, kam attiecīgajā apgabalā ir senas tradīcijas.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 7. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Iepakojums

Apraksts

| a) | Attiecībā uz traukiem, izņemot stikla traukus, noteikts tilpuma ierobežojums: no 3 līdz 5 litriem. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz traukiem, izņemot stikla traukus, noteikts tilpuma ierobežojums: no 3 līdz 5 litriem.

| b) | Aizliegta tādu stikla trauku kā, piemēram, lielu šaurkakla pudeļu un balonu, izmantošana. |
| --- | --- |

b)

Aizliegta tādu stikla trauku kā, piemēram, lielu šaurkakla pudeļu un balonu, izmantošana.

| c) | Attiecībā uz vīna paveidiem ar norādi Riserva un Vigna, kā arī paveidiem Passito, Vin Santo un Vendemmia tardiva aizliegta kroņkorķu izmantošana, lai noslēgtu pudeles, kuru tilpums nepārsniedz 6 litrus. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz vīna paveidiem ar norādi Riserva un Vigna, kā arī paveidiem Passito, Vin Santo un Vendemmia tardiva aizliegta kroņkorķu izmantošana, lai noslēgtu pudeles, kuru tilpums nepārsniedz 6 litrus.

Pamatojums

| a) | Tādu trauku izmantošana, kuri izgatavoti no materiāliem, kas nav stikls, atbilst patērētāju vajadzībām un tādējādi palielina ar ACVN “Maremma toscana” apzīmēto produktu pārdošanas iespējas gan ES, gan starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

a)

Tādu trauku izmantošana, kuri izgatavoti no materiāliem, kas nav stikls, atbilst patērētāju vajadzībām un tādējādi palielina ar ACVN “Maremma toscana” apzīmēto produktu pārdošanas iespējas gan ES, gan starptautiskā mērogā.

| b) | Lai vēl vairāk izceltu pārdoto produktu specifiku un patērētāja acīs radītu pareizu produkta tēlu, ir aizliegts izmantot tādus stikla traukus kā, piemēram, lielas šaurkakla pudeles un baloni. |
| --- | --- |

b)

Lai vēl vairāk izceltu pārdoto produktu specifiku un patērētāja acīs radītu pareizu produkta tēlu, ir aizliegts izmantot tādus stikla traukus kā, piemēram, lielas šaurkakla pudeles un baloni.

| c) | Lai veidotu pareizu tādu vīna paveidu tēlu, kuriem ir tradicionālie apzīmējumi un kuri patērētājiem tiek piedāvāti stikla pudelēs, ir aizliegts izmantot kroņkorķus. |
| --- | --- |

c)

Lai veidotu pareizu tādu vīna paveidu tēlu, kuriem ir tradicionālie apzīmējumi un kuri patērētājiem tiek piedāvāti stikla pudelēs, ir aizliegts izmantot kroņkorķus.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Apraksts

Atjauninātas šādas iedaļas: “Ģeogrāfiskā apgabala specifika”, “Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā vai pilnīgi saistāmas ar ģeogrāfisko vidi”, “Informācija par cēloniskās mijiedarbības aprakstu”.

Pamatojums

Šis ir formāls pielāgojums, kas veikts jaunu produktu paveidu pievienošanas dēļ un neietekmē ģeogrāfisko saikni, kura minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 9. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

10.   Atsauces uz kontroles institūciju

Apraksts

Atjaunināta kontroles institūcijas (“Valoritalia Srl”) adrese un dažas juridiskās atsauces attiecībā uz kontroles plāna apstiprinājumu.

Pamatojums

Šis ir formāls grozījums, kas attiecas uz produkta specifikācijas 10. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Maremma toscana

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Bianco, t. sk. Riserva, un vīni, kuru marķējumā norādīta viena vai divas šķirnes

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena.

Smarža: maiga un izsmalcināta, pārsvarā ar augļu niansēm ‘Viognier’ un ‘Ansonica’ vīniem, plašāka un daudzveidīgāka Riserva vīniem.

Garša: Bianco – no sausas līdz pussausai; ‘Vermentino’, ‘Viognier’ un ‘Ansonica’ – maiga un samtaina; Riserva – svaiga, ar pikantuma niansēm, piesātināta un pilnestīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): Bianco – 10,50; ‘Ansonica’, ‘Viognier’, ‘Vermentino’, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Trebbiano’ – 11,00; Riserva – 12,00.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: Bianco – 14,00 g/l; ‘Ansonica’, ‘Viognier’, ‘Vermentino’, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Trebbiano’ – 16 g/l; Riserva – 18 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | 12 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

12

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Rosso, Novello, Riserva un vīni, kuru marķējumā norādīta viena vai divas šķirnes

Krāsa: dažādas intensitātes rubīnsarkana ar violetu atblāzmu; intensīvi sarkana, vīnam nogatavinoties, sliecas uz granātsarkanu krāsu.

Smarža: Novello, ‘Alicante’ jeb ‘Grenache’, ‘Merlot’, ‘Pugnitello’ un ‘Sangiovese’ – ar augļu niansēm; ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Syrah’ un ‘Petit verdot’ – ar pikantuma niansēm; ‘Ciliegiolo’ – maigāka, Riserva – vīnam nogatavinoties, kļūst izsmalcinātāka.

Garša: Rosso – no sausas līdz pussausai; Novello, ‘Alicante’ jeb ‘Grenache’ – skābena un piesātināta; ‘Cabernet’, ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Ciliegiolo’, ‘Petit verdot’, ‘Pugnitello’, ‘Sangiovese’ un ‘Merlot’, kā arī Riserva vīniem – pilnestīgāka; ‘Syrah’ – intensīva un pikanta; Rosso un ‘Sangiovese’ vīniem, kas gatavoti, izmantojot Governo all’uso Toscano metodi, – dzīvīga un pilnīga.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): Rosso, Novello – 11,00; ‘Alicante’ jeb ‘Grenache’, ‘Cabernet’, ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Canaiolo’, ‘Merlot’, ‘Petit verdot’, ‘Pugnitello’, ‘Sangiovese’ un ‘Ciliegiolo’, ‘Syrah’ – 11,50; Riserva – 12,00.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: Rosso – 22,00 g/l; Novello – 20,00 g/l; ‘Alicante’ jeb ‘Grenache’, ‘Cabernet’, ‘Cabernet franc’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Canaiolo’, ‘Merlot’, ‘Petit verdot’, ‘Pugnitello’, ‘Sangiovese’ un ‘Ciliegiolo’, ‘Syrah’ – 22 g/l; Riserva – 24,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Rosato un vīni ar norādītām šķirnēm

Krāsa: dažādas intensitātes sārta.

Smarža: maiga, ar intensīvām augļu niansēm, ‘Alicante’ vīnam – spēcīgāka, ‘Sangiovese’ vīnam – maigāka.

Garša: no sausas līdz pussausai, skābena, harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): 10,50 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 16,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vin Santo

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz dzintarainai un brūnai.

Smarža: gaistoša, silta un savdabīga.

Garša: no sausas līdz saldai, harmoniska un samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): 16,00 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | 12,00 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 30,00 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

12,00

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

30,00

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

Vendemmia tardiva, t. sk. vīni ar norādītām šķirnēm

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz mainīgas intensitātes zeltaini dzeltenai.

Smarža: maiga, intensīva, reizēm pikanta.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnīga un harmoniska.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): 15,00 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 22,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 25 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

25

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

Passito Bianco, t. sk. vīni ar norādītām šķirnēm

Krāsa: no zeltaini dzeltenas līdz mainīgas intensitātes dzintara krāsai.

Smarža: intensīva, nogatavojušos augļu smarža.

Garša: no sausas līdz saldai, pilnīga un samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): 15,50 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 23,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | 12 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 25 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

12

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

25

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

Passito Rosso, t. sk. vīni ar norādītām šķirnēm

Krāsa: spilgti rubīnsarkana.

Smarža: intensīva, plaša.

Garša: no sausas līdz saldai, samtaina.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): 15,50 %

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 24,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | 12 |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | 25 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

12

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

25

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

Vino Spumante (dzirkstošais vīns) un Vino Spumante di Qualità (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) – Bianco paveidi, t. sk. ar norādītām šķirnēm, un Rosato paveidi

Krāsa: mainīgas intensitātes salmu dzeltena; ‘Ansonica’ – izteikti salmu dzeltena; ‘Vermentino’ – dažreiz ar zaļganu atblāzmu; Rosato jeb Rosé – no bālganas līdz ķiršsārtai.

Putas: smalkas un noturīgas.

Smarža: izsmalcināta, augļaina, noturīga, ‘Ansonica’ vīniem – vieglāka, ‘Vermentino’ vīniem – maigāka, Rosato jeb Rosé vīniem – ar izteiktākām augļu niansēm.

Garša: ‘Ansonica’ – no sausas līdz sevišķi sausai, harmoniska; Rosato jeb Rosé – dzīvīga, skāba, rūgtena.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma %): Bianco un Rosato – 10,50 %; ‘Ansonica’ un ‘Vermentino’ – 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: Bianco – 14,00 g/l; ‘Ansonica’, ‘Vermentino’, Rosato jeb Rosé – 16,00 g/l.

Visi analītiskie parametri, kas nav norādīti šajā tabulā, atbilst valsts un ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): | |
| Minimālais kopējais skābums: | 4,50 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %):

Minimālais kopējais skābums:

4,50 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru):

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Vin Santo vīndarības metode

Īpašā vīndarības metode

Pēc rūpīgas atlases vīnogas pirms izspiešanas dabiskā veidā jāžāvē piemērotās telpās, līdz tajās sasniegts pietiekams cukuru saturs. Vīns jāgatavo, jāuzglabā un jāiztur koka traukos, kuru maksimālais tilpums ir 500 litru, un to nedrīkst nodot patēriņam agrāk kā 1. martā trešajā gadā pēc vīnogu iegūšanas gada.

Governo all’uso Toscano vīndarības metode

Īpašā vīndarības metode

Tradicionālā metode, kuru var izmantot paveidiem Rosso un ‘Sangiovese’ un atbilstoši kurai fermentāciju lēni atsāk, pievienojot nedaudz apžāvētas melnās vīnogas (vismaz 10 kg uz hektolitru), kam pēc izspiešanas sākusies fermentācija.

b)   Maksimālais ražas/vīna iznākums

Bianco, Bianco Riserva un Spumante:

13 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Bianco, Bianco Riserva un Spumante:

91 hektolitrs no hektāra.

Rosso, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Spumante, Novello:

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Rosso, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Spumante, Novello:

84 hektolitri no hektāra.

Vin Santo:

13 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Vin Santo:

45,50 hektolitri no hektāra.

‘Ansonica’, ‘Ansonica’Spumante, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Trebbiano’, ‘Vermentino’, ‘Vermentino’Spumante, ‘Viognier’:

12 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

‘Ansonica’, ‘Ansonica’Spumante, ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Trebbiano’, ‘Vermentino’, ‘Vermentino’Spumante, ‘Viognier’:

84,00 hektolitri no hektāra.

‘Alicante’, ‘Cabernet’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Cabernet franc’, ‘Canaiolo’, ‘Ciliegiolo’, ‘Merlot’, ‘Petit verdot’, ‘Sangiovese’, ‘Syrah’:

11 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

‘Alicante’, ‘Cabernet’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Cabernet franc’, ‘Canaiolo’, ‘Ciliegiolo’, ‘Merlot’, ‘Petit verdot’, ‘Sangiovese’, ‘Syrah’:

77,00 hektolitri no hektāra.

‘Pugnitello’:

9 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

‘Pugnitello’:

63,00 hektolitri no hektāra.

‘Alicante’Rosato, ‘Ciliegiolo’Rosato, ‘Merlot’Rosato, ‘Sangiovese’Rosato, ‘Syrah’Rosato:

11 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

‘Alicante’Rosato, ‘Ciliegiolo’Rosato, ‘Merlot’Rosato, ‘Sangiovese’Rosato, ‘Syrah’Rosato:

77,00 hektolitri no hektāra.

Passito Bianco, ‘Ansonica’Passito, ‘Chardonnay’Passito, ‘Sauvignon’Passito, ‘Vermentino’Passito:

11 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Passito Bianco, ‘Ansonica’Passito, ‘Chardonnay’Passito, ‘Sauvignon’Passito, ‘Vermentino’Passito:

44,00 hektolitri no hektāra.

Passito Rosso, ‘Cabernet’Passito, ‘Cabernet sauvignon’Passito, ‘Ciliegiolo’Passito, ‘Merlot’Passito, ‘Sangiovese’Passito:

11 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Passito Rosso, ‘Cabernet’Passito, ‘Cabernet sauvignon’Passito, ‘Ciliegiolo’Passito, ‘Merlot’Passito, ‘Sangiovese’Passito:

44,00 hektolitri no hektāra.

Vendemmia tardiva, ‘Ansonica’Vendemmia tardiva, ‘Chardonnay’Vendemmia tardiva, ‘Sauvignon’Vendemmia tardiva:

80 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

Vendemmia tardiva, ‘Ansonica’Vendemmia tardiva, ‘Chardonnay’Vendemmia tardiva, ‘Sauvignon’Vendemmia tardiva:

40,00 hektolitri no hektāra.

‘Trebbiano’Vendemmia tardiva, ‘Vermentino’Vendemmia tardiva, ‘Viognier’Vendemmia tardiva:

80 000 kilogrami vīnogu no hektāra.

‘Trebbiano’Vendemmia tardiva, ‘Vermentino’Vendemmia tardiva, ‘Viognier’Vendemmia tardiva:

40,00 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ražošanas apgabals atrodas Toskānas reģionā un aptver visu Groseto provinci.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante N’ – ‘Grenache’

‘Ansonica B’ – ‘Inzolia’

‘Cabernet franc N’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet sauvignon N’ – ‘Cabernet’

‘Canaiolo nero N’ – ‘Canaiolo’

‘Carmenère N’ – ‘Cabernet’

‘Chardonnay B’

‘Ciliegiolo N’

‘Malvasia istriana B’ – ‘Malvasia’

‘Malvasia bianca lunga B’ – ‘Malvoisier’

‘Malvasia bianca di Candia B’ – ‘Malvasia’

‘Merlot N’

‘Petit verdot N’

‘Pugnitello N’

‘Sangiovese N’ – ‘Sangioveto’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Syrah N’

‘Trebbiano toscano B’ – ‘Procanico’

‘Vermentino B’ – ‘Pigato B.’

‘Viognier B’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Vīni ar ACVN “Maremma toscana”, t. sk. Vin Santo, Vendemmia tardiva un Passito

Apgabalu lielākoties veido kalni un pakājes, tam raksturīgs mērens nokrišņu daudzums un rets lietus vasarā. Dziļās augsnes veicina sakņu attīstību un nodrošina labu drenāžu. Tā ir vēsturiska vīnkopības teritorija kopš etrusku laikiem un gadsimtiem ilgi uzskatīta par ideālu vīnogulāju audzēšanai, lielākoties izmantojot horizontālā kordona metodi un augstu stādījumu biezību. Izmantotās šķirnes ir gan apgabalā tradicionālas (‘Trebbiano toscano’, ‘Ansonica’, ‘Vermentino’, ‘Sangiovese’ un ‘Ciliegiolo’), gan mūsdienīgākas (‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Merlot’, ‘Cabernet’ un ‘Syrah’), un no tām iegūst šim apgabalam ļoti raksturīgus vīnus – svaigus, aromātiskus un ar labu struktūru.

Dzirkstošie vīni ar ACVN “Maremma toscana” – Vino Spumante un Vino Spumante di Qualità

Apgabalu lielākoties veido kalni un pakājes, tam raksturīgs mērens nokrišņu daudzums, rets lietus vasarā un laba gaisa apmaiņa. Dziļās augsnes veicina sakņu attīstību un nodrošina labu drenāžu. Tradicionālā dzirkstošo vīnu ražošana ir saistīta arī ar dabiskajiem vīna pagrabiem, kas izcirsti tufā un ļauj uzturēt optimālu temperatūru. Kopš seniem laikiem vīndārziem bijusi raksturīga augsta stādījumu biezība. Izmantotās šķirnes ir apgabalā tradicionālas (‘Trebbiano toscano’, ‘Vermentino’ un ‘Ansonica’), un tām dažreiz pievieno citas, mūsdienīgākas šķirnes (‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’), kas vīniem piedod tādas īpašības kā svaigums, skābenums, izsmalcinātība un augļainums.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

kā alternatīva šķirnes ‘Alicante’ nosaukumam ir norādīts sinonīms ‘Grenache’.

Vīna produktu ražošanas apgabals

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

to apgabalu sarakstam, kuros drīkst ražot vīna produktus, uz ko attiecas minētais ACVN, papildus Pizas, Livorno, Sjēnas un Florences provincēm ir pievienota Areco province.

Norāde uz vīnogu šķirni

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

papildus paredzēta iespēja uz etiķetes norādīt divas tās pašas krāsas vīnogu šķirnes no tām, kuras uzskaitītas produkta specifikācijā un kuras saskaņā ar Regulas (ES) 2019/33 50. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu ir jāuzskaita lejupejošā secībā atbilstoši izmantoto vīnogu faktiskajam daudzumam.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15969

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 18.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 437/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 437/52

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 437/15)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“MONTLOUIS-SUR-LOIRE”

PDO-FR-A0169-AM01

Paziņojuma datums: 7.10.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Atsauce uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru

Pievieno ģeogrāfiskā apgabala un tiešās apkaimes apgabala atsauci uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru. Pievienojot minētos apgabalus, tos nekādi nemaina.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.6. un 1.9. punktu.

2.   Stādījumu biezība

Stādījumu biezību palielina no 6 000 uz 6 250 vīnogulājiem uz hektāru. Attiecīgi minimālo atstatumu starp rindām samazina uz 0,80 m. Vīnogulāju stādījumu biezību palielina, lai uzlabotu no tiem iegūto vīnu kvalitāti.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

3.   Apgriešanas noteikumi

Apgriešanas noteikumus pārskata, lai vīnkopjiem nodrošinātu lielāku elastību, sniedzot iespēju nepieciešamības gadījumā pielāgoties neparedzētiem klimatiskajiem apstākļiem (vēlīnām salnām u. c.), kas tiek novēroti arvien biežāk. Jaunā redakcija ir šāda:

| “— | Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā trīs vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

“—

Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā trīs vīnstīgu pumpurus.

| — | Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja”. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

4.   Noteikumi attiecībā uz iežogošanu ar režģi

Pēc Gijo [Guyot] metodes apgriezto vīnogulāju garajiem stumbriem turpmāk obligāti jābūt piestiprinātiem pie nesošās stieples.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

5.   Agrovidiskā prakse

Pievieno šādu noteikumu:

| “— | Augu segas veidošana joslās, kas apjož zemesgabalus (laukmalēs un neapstādītās vai lauksaimniecībā neizmantotās zonās starp zemesgabaliem) ir obligāta. Tā nav obligāta, ja tiek veikta laukmaļu atjaunošana, jo īpaši pēc erozijas vai nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

“—

Augu segas veidošana joslās, kas apjož zemesgabalus (laukmalēs un neapstādītās vai lauksaimniecībā neizmantotās zonās starp zemesgabaliem) ir obligāta. Tā nav obligāta, ja tiek veikta laukmaļu atjaunošana, jo īpaši pēc erozijas vai nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem.

| — | Vismaz 40 % starprindu platības sētu vai savvaļas augu augšanu ierobežo ar mehāniskiem vai fiziskiem līdzekļiem”. |
| --- | --- |

—

Vismaz 40 % starprindu platības sētu vai savvaļas augu augšanu ierobežo ar mehāniskiem vai fiziskiem līdzekļiem”.

Šis grozījums ir saistīts ar pašreizējām izmaiņām operatoru praksē – vispārējo tendenci vīnkopībā ievērot agroekoloģiskos aspektus. Tai raksturīgs tas, ka tehniskajos zemes apsaimniekošanas paņēmienos aizvien vairāk tiek ņemti vērā ar vidi saistītie jautājumi. Dodot priekšroku augu segas veidošanai, tiek mazāk izmantoti ķīmiskie herbicīdi. Šai herbicīdu izmantošanas samazināšanai vajadzētu ļaut stiprināt vīnkoku audzēšanai paredzēto augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, bioloģisko daudzveidību, bioloģisko attīrīšanu), kas veicina vīnu kvalitāti un autentiskumu un nostiprina jēdzienu “vietējā zeme”.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

6.   Ražas novākšana

1. nodaļas VII iedaļas 1. punktā teikumu “Vīnogu ražas novākšanas sākuma datumu nosaka saskaņā ar Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 644-24. panta noteikumiem” svītro.

Mūsdienās vairs nav jānosaka vīnogu ražas novākšanas sākuma datums, jo operatoriem ir daudz dažādu instrumentu, ar kuriem viņi var precīzi novērtēt vīnogu gatavību. Katram operatoram ir vairākas gan individuāli, gan kopīgi izmantojamas ierīces un iekārtas, kas katrā zemesgabalā ļauj precīzi noteikt optimālo datumu ražas novākšanas sākšanai atbilstoši ražošanas mērķiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

7.   Īpaši noteikumi attiecībā uz ražas novākšanu

Pievieno šādus noteikumus:

| “— | Ja ražu novāc mehāniski, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz divas stundas. |
| --- | --- |

“—

Ja ražu novāc mehāniski, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz divas stundas.

| — | Ja ražu novāc ar rokām, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz 24 stundas. |
| --- | --- |

—

Ja ražu novāc ar rokām, laika posms starp novāktās vīnogu ražas pārvešanu un presēšanas posma sākšanu nepārsniedz 24 stundas.

| — | Novākto materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā”. |
| --- | --- |

—

Novākto materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā”.

Šos noteikumus ievieš, lai nodrošinātu vīnogu iespējami labāko sanitāro kvalitāti.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

8.   Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

Specifikāciju groza, lai iekļautu nosacījumu attiecībā uz dzirkstošo vīnu ražošanu, kurai ir raksturīga viena fermentēšana. Ieviešot šādus nosacījumus, groza turpmāk minētos specifikācijas punktus, ko nu izsaka šādā redakcijā:

Ražas novākšana

| “— | Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus ražo no vīnogām, kas novāktas ar rokām un uz spiestuvi pārvestas veselas tvertnēs vai tvertnēs, kas nav pašizgāzējtvertnes un ir aprīkotas ar skrūvi vai sūkni.” |
| --- | --- |

“—

Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus ražo no vīnogām, kas novāktas ar rokām un uz spiestuvi pārvestas veselas tvertnēs vai tvertnēs, kas nav pašizgāzējtvertnes un ir aprīkotas ar skrūvi vai sūkni.”

Vīnogu gatavība:

| — | vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 178 grami uz litru vīnogu misas. |
| --- | --- |

—

vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 178 grami uz litru vīnogu misas.

Minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija (titre alcoométrique volumique naturel minimum – TAVNM):

| — | vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 11 %. |
| --- | --- |

—

vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem – 11 %.

Ražas iznākums

| — | Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 52 hektolitru apmērā uz hektāru. |
| --- | --- |

—

Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 52 hektolitru apmērā uz hektāru.

Sasniedzamais ražas iznākums

| a) | Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais sasniedzamais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 62 hektolitru apmērā uz hektāru. |
| --- | --- |

a)

Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa D. 645-7. pantā minētais sasniedzamais ražas iznākums attiecībā uz negāzētiem vīniem un vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikts 62 hektolitru apmērā uz hektāru.

Presēšana

| — | Vīnogas, kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošo vīnu gatavošanai, veselas ieber presē, iepriekš nenoņemot kātiņus un neizņemot kauliņus un neizspiežot sulu. Šīs vīnogas spiež pneimatiskā presē, horizontālā presē ar platformām bez ķēdēm un stīpām vai vertikālā presē. |
| --- | --- |

—

Vīnogas, kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošo vīnu gatavošanai, veselas ieber presē, iepriekš nenoņemot kātiņus un neizņemot kauliņus un neizspiežot sulu. Šīs vīnogas spiež pneimatiskā presē, horizontālā presē ar platformām bez ķēdēm un stīpām vai vertikālā presē.

Analītiskie standarti

| — | Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikti veic nogulšņu izsviešanu, un to fermentējamo cukuru (glikozes + fruktozes) saturs nepārsniedz 5 gramus uz litru. |
| --- | --- |

—

Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem noteikti veic nogulšņu izsviešanu, un to fermentējamo cukuru (glikozes + fruktozes) saturs nepārsniedz 5 gramus uz litru.

Vīndarības metodes

| — | Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos aizliegts veikt misas dzidrināšanu ar fermentiem vai fermentu preparātiem. |
| --- | --- |

—

Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos aizliegts veikt misas dzidrināšanu ar fermentiem vai fermentu preparātiem.

| — | Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem neveic bagātināšanu un inokulāciju ar raugiem. |
| --- | --- |

—

Vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem neveic bagātināšanu un inokulāciju ar raugiem.

Aizliegtās ierīces

| — | iekārtas, ar kurām vinifikācijas nolūkos vīnogām (kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem) noņem kātiņus un izņem kauliņus, kā arī iekārtas, ar ko no šīm vīnogām izspiež sulu. |
| --- | --- |

—

iekārtas, ar kurām vinifikācijas nolūkos vīnogām (kas paredzētas vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem) noņem kātiņus un izņem kauliņus, kā arī iekārtas, ar ko no šīm vīnogām izspiež sulu.

Ražošana

| — | Saliešanu pudelēs, kurās vienas fermentācijas procesa ietvaros notiek putu veidošanās, veic, ne ātrāk kā no ražas novākšanas gada 1. oktobra. |
| --- | --- |

—

Saliešanu pudelēs, kurās vienas fermentācijas procesa ietvaros notiek putu veidošanās, veic, ne ātrāk kā no ražas novākšanas gada 1. oktobra.

| c) | Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos putu veidošanās tiek nodrošināta atbilstoši šādiem nosacījumiem:






  — | fermentācija sākas tvertnēs vai mucās, |
| --- | --- | --- |

c)

Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos putu veidošanās tiek nodrošināta atbilstoši šādiem nosacījumiem:

—

fermentācija sākas tvertnēs vai mucās,

| — | to veic tikai izmantojot atdzesēšanu, |
| --- | --- |

—

to veic tikai izmantojot atdzesēšanu,

| — | inokulācija ar raugiem ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

inokulācija ar raugiem ir aizliegta,

| — | vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta,

| — | kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta,

| — | sekundārā fermentācija notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas, |
| --- | --- |

—

sekundārā fermentācija notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas,

| — | beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta,

| — | nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu. |
| --- | --- |

—

nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu.

Iepakojums

| — | Tiek veikta analīze pirms vai pēc negāzēto vīnu iepakošanas, pirms dzirkstošo vai pusdzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas, vienraudzējuma dzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas. |
| --- | --- |

—

Tiek veikta analīze pirms vai pēc negāzēto vīnu iepakošanas, pirms dzirkstošo vai pusdzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas, vienraudzējuma dzirkstošo vīnu nogulšņu izsviešanas.

Marķējums

| c) | Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus tirdzniecībā ir jāpiedāvā ar norādi par vīnogu ražas gadu. |
| --- | --- |

c)

Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus tirdzniecībā ir jāpiedāvā ar norādi par vīnogu ražas gadu.

Reģistrs

| 2. | Vienraudzējuma dzirkstošo vīnu darīšanai paredzēto zemesgabalu reģistrs |
| --- | --- |

2.

Vienraudzējuma dzirkstošo vīnu darīšanai paredzēto zemesgabalu reģistrs

Visi operatori, kas iegūst vīnogu ražu, uztur to zemesgabalu reģistru, no kuriem novāktas vienraudzējuma dzirkstošo vīnu ražošanai paredzētās vīnogas; reģistrā attiecībā uz noteiktajiem zemesgabaliem norāda šādu informāciju:

| — | kadastra numurs, |
| --- | --- |

—

kadastra numurs,

| — | platība. |
| --- | --- |

—

platība.

Operators pēc ražas novākšanas, ne vēlāk kā 1. novembrī, iesniedz šo reģistru aizsardzības un pārvaldības iestādei”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.4., 1.5., 1.8. un 1.9. punktu.

9.   Cukura saturs vīnogās

Lai nodrošinātu optimālu gatavību, minimālo cukura saturu negāzēto vīnu ražošanai paredzētajās vīnogās palielina uz 8 gramiem uz litru vīnogu misas. Negāzēto vīnu dabisko spirta tilpumkoncentrāciju attiecīgi palielina no 10,5 % uz 11 %.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

10.   Sasniedzamais ražas iznākums

Sasniedzamo ražas iznākumu attiecībā uz negāzētajiem, dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem samazina uz 3 hl/ha. Šo grozījumu, ņemot vērā grozījumu apgriešanas noteikumos, veic, lai novērstu būtisku grozījumu izdarīšanu attiecībā uz ražas iznākumu.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

11.   PRESĒŠANA

Pievieno šādu nodaļu par presēšanu:

| “— | Saņemto un presējamo materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā. |
| --- | --- |

“—

Saņemto un presējamo materiālu mazgā vismaz vienreiz dienā.

| — | Vīnogu miziņu macerāciju veic hermētiskās tvertnēs”. |
| --- | --- |

—

Vīnogu miziņu macerāciju veic hermētiskās tvertnēs”.

Šā noteikuma mērķis ir nodrošināt to, ka nepasliktinās novāktās vīnogu ražas kvalitāte.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

12.   Analītiskie standarti

Lai attiecībā uz negāzētajiem vīniem varētu izmantot jēdzienu “sausais”, maksimālo fermentējamo cukuru saturu samazina no 8 uz 5 gramiem cukuru uz litru.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.9. punktu.

13.   kopējā spirta tilpumkoncentrācija (titre alcoométrique volumique total – TAVT) pēc bagātināšanas

Lai ierobežotu bagātināšanas iespējas, negāzēto vīnu TAVT pēc bagātināšanas samazina līdz 13 %.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.5. punktu.

14.   Aizliegtais materiāls

Lai nodrošinātu presēšanu, nesabojājot vīnogas, specifikācijās ievieš aizliegumu izmantot:

| — | preses ar aksiālo pildīšanu, |
| --- | --- |

—

preses ar aksiālo pildīšanu,

| — | neapstrādāta betona tvertnes, izņemot tās, kurām piegādātājs pievieno atbilstības deklarāciju, kurā apliecināts, ka tās ir izmantojamas saskarsmē ar vīnogām, vīnogu misu vai vīnu. |
| --- | --- |

—

neapstrādāta betona tvertnes, izņemot tās, kurām piegādātājs pievieno atbilstības deklarāciju, kurā apliecināts, ka tās ir izmantojamas saskarsmē ar vīnogām, vīnogu misu vai vīnu.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

15.   Vīna raudzētavas ietilpība

Lai darbus vīna pagrabā varētu veikt adekvātos apstākļos, specifikācijā palielina nepieciešamo minimālo raudzētavas ietilpību, palielinot koeficientu tā, lai ietilpība nevis vienu, bet pusotru reizi pārsniegtu ietilpību, kas nepieciešama vidējā pēdējo piecu gadu laikā ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu saražotā vīna daudzuma saražošanai.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

16.   Dzirkstošo vīnu pildīšana pudelēs

Lai ņemtu vērā arvien agrīnāko ražas novākšanu, par vienu mēnesi uz priekšu pārvirza datumu, kurā vīnu pilda pudelēs, lai nodrošinātu putu veidošanos (otrējā fermentācijā).

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

17.   Iepakojums

Atzīstot vienraudzejuma dzirkstošos vīnus, tiek precizēts, ka noteikums par pārdošanu pudelēs, kuru tilpums nepārsniedz 37,5 centilitrus vai pārsniedz 150 centilitrus, attiecas uz dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem, kas iegūti ar otrējo fermentāciju pudelē.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

18.   Vīna raudzēšana un laišana tirgū piedāvāšanai patērētājiem

Negāzēto vīnu raudzēšanas laiku pagarina līdz pusotram mēnesim. Vīnogulāju šķirne ‘Chenin’ ir izslavēta ar to, ka raudzēšanas laikā tā vīnam piešķir pievilcīgas smaržas īpašības. Tāpēc datumu, kad vīnus piedāvā patērētājiem, pārceļ no 1. februāra uz 15. martu.

Pievieno datumu, no kura atļauta dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu pārdošana – 30. septembri.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

19.   Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Svītro 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

20.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Punktu par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu pārskata saistībā vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem.

Punktu par saikni pārskata arī, atbilstoši grozījumam apgriešanas noteikumos svītrojot norādi par īsās apgriešanas paņēmienu.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.8. punktu.

21.   Pārejas pasākumi

No specifikācijām svītro pārejas pasākumus, kuru termiņš ir beidzies. Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

22.   Pudeles noformējums

Svītro noteikumu par dzirkstošā vīna pudeles noformējumu.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

23.   Marķējumā iekļauta norāde “sausais”

Svītro pienākumu negāzēto vīnu marķējumā iekļaut norādi “sausais”.

Vienotajā dokumentā attiecīgi groza 1.9. punktu.

24.   Deklarēšanas pienākumi

Pievieno iepriekšēju deklarāciju par zemesgabalu izmantošanu.

Ar šo deklarāciju iespējams paredzēt, ar kādu produktu zemesgabals tiks saistīts, lai ieviestu diferencētus kopšanas paņēmienus un, ņemot vērā apgriešanas veidu, tehniskos zemes apsaimniekošanas paņēmienus pielāgotu paredzētajam maksimālajam ražas iznākumam. Šī deklarācija arī sniedz iespēju aizsardzības un pārvaldības iestādei (Organisme de défense et de gestion – ODG) kontrolēt tirgū ienākošo daudzumu atbilstoši produkta veidam.

Darbības apturēšanas deklarāciju svītro.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

25.   Reģistri

Pievieno reģistru, kurā norāda, vai vīnogas novāktas ar rokām vai mehāniski.

Pievieno reģistru, kurā atzīmē novāktā, saņemtā un presējamā materiāla mazgāšanas reizes.

Iepakošanas reģistru svītro.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

26.   Galvenie uzraugāmie rādītāji

Galvenos uzraugāmos rādītājus pārskata, lai vienkāršotu to novērtēšanas metodes.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

27.   Adrese

Pārskata Valsts cilmes un kvalitātes institūta (Institut national de l'origine et de la qualité – INAO) adresi.

Vienotajā dokumentā ar šiem grozījumiem nekādas izmaiņas neievieš.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Montlouis-sur-Loire”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Negāzētie vīni

Negāzēto vīnu minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Negāzēto vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas nepārsniedz 13 %. Pēc iepakošanas ar jēdzienu “sausais” apzīmēto negāzēto vīnu fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 5 gramus uz litru, bet vīnskābes gramos uz litru izteiktais kopējais skābums nav zemāks par fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturu vairāk kā par 2 gramiem.

Gaistošā skābuma, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda saturs ir norādīts Eiropas Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz negāzētajiem vīniem.

Jauniem negāzētiem sausajiem vīniem ir augļu un ziedu aromāts, kuru, vīnam nogatavinoties, var aizstāt mainīgas notis, piemēram, medus notis. Tā kā tajos ir fermentējamie cukuri, tiem kopumā ir daudzveidīgāka buķete un lielāks izturēšanas potenciāls. Tāpēc tajos nereti jūtamas bagātīgākās eksotisko augļu notis vai maigākās žāvētu augļu notis, un ar laiku bieži vien parādās grauzdētu mandeļu vai cidoniju notis.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) | |
| Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru)

Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni

Dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu kopējā spirta koncentrācija pēc putu veidošanās, ja veikta vīnogu misas bagātināšana, nepārsniedz 13 %.

Gaistošā skābuma saturs, kopējais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda saturs ir norādīts Eiropas Savienības tiesību aktos, kas attiecas uz dzirkstošajiem un pusdzirkstošajiem vīniem.

Dzirkstošajiem vīniem, kuriem ir smalkas un vieglas putas, nereti raksturīgas tādu augļu notis, kuriem ir balts mīkstums, vai citrusaugļu nianses, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse.

Pusdzirkstošie vīni atšķiras ar mazāku ogļskābās gāzes saturu un neuzkrītošākiem burbulīšiem. Šiem patīkamajiem vīniem kopumā ir vairāk vīnam raksturīgo īpašību nekā dzirkstošajiem vīniem.

Šiem vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem raksturīgi izsmalcināti, krēmīgi burbuļi. Jūtama izteikti bagātīga garša, kas saistīta ar šā vīna ražošanai nepieciešamo vīnogu gatavību. Baltu ziedu nianses un tādu augļu nianses, kuriem ir balts mīkstums, veido šā produkta garšas un smaržas līdzsvaru.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru) | |
| Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalenti uz litru)

Kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Dzirkstošos vai pusdzirkstošos vīnus ražo, izmantojot sekundāro fermentāciju pudelē vai – dzirkstošo vīnu gadījumā – fermentējot tikai vienu reizi. Pēc putu veidošanās – ja tiek veikta vīnogu misas bagātināšana – to kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %. Negāzēto vīnu kopējā spirta tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas nepārsniedz 13 %.

Bez minētajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

Audzēšanas prakse

| a) | Stādījumu biezība. Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 250 vīnogulāji uz hektāru, bet atstatums starp rindām nedrīkst pārsniegt 1,60 metrus. Attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,8 metri. |
| --- | --- |

a)

Stādījumu biezība. Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 6 250 vīnogulāji uz hektāru, bet atstatums starp rindām nedrīkst pārsniegt 1,60 metrus. Attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,8 metri.

| b) | Apgriešanas noteikumi. Vīnkokus apgriež pirms 1. maija. Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpurus. |
| --- | --- |

b)

Apgriešanas noteikumi. Vīnkokus apgriež pirms 1. maija. Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot īsās apgriešanas paņēmienu (vēdekļveidā vai veidojot Ruajā (Royat) kordonu) – apgriežot atstāj ne vairāk kā 85 800 vīnstīgu pumpurus uz hektāru, vidēji 13 (kopumā ne vairāk kā 15) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja, un uz katra īsi apgriezta augļzara – ne vairāk kā 3 vīnstīgu pumpurus.

| — | Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz vīnogulājiem, kas apgriezti, izmantojot garās apgriešanas paņēmienu – uz katra vīnogulāja atstāto vīnstīgu pumpuru skaits nedrīkst pārsniegt 72 600 vīnstīgu pumpuru uz hektāru un vidēji 11 (kopumā ne vairāk kā 13) vīnstīgu pumpurus uz katra vīnogulāja.

Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

Vīnu darīšanā piemērojamais ierobežojums

Vienraudzējuma dzirkstošajos vīnos putu veidošanās tiek nodrošināta atbilstoši šiem nosacījumiem:

| — | fermentācija sākas tvertnēs vai mucās, |
| --- | --- |

—

fermentācija sākas tvertnēs vai mucās,

| — | to veic tikai izmantojot atdzesēšanu, |
| --- | --- |

—

to veic tikai izmantojot atdzesēšanu,

| — | inokulācija ar raugiem ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

inokulācija ar raugiem ir aizliegta,

| — | vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

vīna rauga tīrkultūras pievienošana ir aizliegta,

| — | kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

kalcija vai nātrija algināta pievienošana ir aizliegta,

| — | putu veidošanās notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas, |
| --- | --- |

—

putu veidošanās notiek tikai stikla pudelē no rūgstošas misas,

| — | beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

beidzamā saldinātāja izmantošana ir aizliegta,

| — | nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu. |
| --- | --- |

—

nogulšņu izsviešanas zudumus aizvieto ar tās pašas vīna partijas vīnu.

b.   Maksimālais ražas iznākums

Negāzētie vīni

62 hektolitri no hektāra

Dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni

75 hektolitri no hektāra

Vienraudzējuma dzirkstošie vīni

62 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Negāzēto vīnu vīnogu ražas novākšanu, vinifikāciju, gatavošanu un raudzēšanu un dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu vīnogu ražas novākšanu, vinifikāciju, gatavošanu, raudzēšanu un iepakošanu veic to turpmāk minēto pašvaldību teritorijā, kuras atrodas Indre-et-Loire departamentā (saraksts izveidots, balstoties uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Chenin B’

8.   Saiknes apraksts

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Montlouis-sur-Loir” vīndārzi, kas atrodas dažus kilometrus uz austrumiem no Tours, ir daļa no ķīļa formas kaļķakmens plakankalnes, kuras ziemeļu un dienvidu robežas ir attiecīgi Luāras un Šēras ieleja un austrumu robeža – Ambuāzas meža masīvs. Šis ģeogrāfiskais apgabals ietver 3 pašvaldību teritorijas.

Ģeogrāfiskā apgabala reljefs ir diezgan izteikts, un vīndārzus stāda aptuveni 55–100 metru augstumā. Dienvidaustrumos plakankalne iestiepjas Šēras ielejā, veidojot sausu ieleju šķērsotas vīndārzu nokalnes. Austrumos un ziemeļos vīndārzu plakankalni strauji aprauj aptuveni 30 metrus augsta krasta krauja, kuru šur un tur šķērso mazas, sausas gravas.

No ģeoloģiskā viedokļa raugoties, plakankalni veido turonas stāva (vizlainā krīta, dzeltenā krītainā tufa) un senonas stāva (Villedieu krīts, kas parādās Šēras ielejā) krīta veidojumi, kuriem pāri slejas senonas māla un kramzemes veidojumi (krama māls), šur un tur – eocēna veidojumi (konglomerāti, grants) un, galvenokārt, augsto upju terašu smilšainās sanesas, kurām lielākā vai mazākā mērā piejaukušās eolās smiltis.

Noteiktajos zemesgabalos, kas paredzēti vīnogu ražas iegūšanai, galvenokārt ir māla un kramzemes augsnes, reizēm – kaļķaina māla augsnes. Reljefa augšpusē esošo smilšaino nogulu dēļ augsnēm bieži vien ir smilšaina tekstūra.

Klimats ir pārejas tipa okeāna piekrastes klimats, kurā vērojama gan okeāna piekrastes, gan kontinentālā klimata ietekme, kurā Luārai ir siltuma regulatora loma un kuram raksturīgi reizēm ļoti labvēlīgi laikapstākļi rudenī un vēlā rudenī.

Tufā – krītainā, trauslā materiālā, kas veido plakankalnes pamatslāņus – no romiešu laikmeta līdz 20. gadsimtam izcirstas plašas pazemes raktuves, kuras atkārtoti izmantotas kā negāzēto vīnu vinificēšanas, dzirkstošo vīnu gatavošanas, raudzēšanas un uzglabāšanas pagrabi.

14.–19. gadsimtā šajos vīndārzos ražojas baltvīnus, kurus kvalitātes un izturēšanas potenciāla dēļ varēja pa Luāru pārvadāt līdz Nantes un tad nosūtīt uz Ziemeļeiropas valstīm. Parasti tos pārdeva ar nosaukumu “Vouvray”, kas attiecīgi apzīmē Tours reģiona labākos baltvīnus.

20. gadsimta 30. gados ar vairākiem spriedumiem noraida prasību kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam pievienot norādi “Vouvray”. Tad Lussault-sur-Loire, Montlouis-sur-Loire un Saint-Martin-le-Beau vīndari uzsāka kontrolēta cilmes vietas nosaukuma atzīšanas procedūru – 1938. gadā tika atzīts nosaukumu “Montlouis”, ko 2002. gadā pārveidoja par “Montlouis-sur-Loire”.

2008. gadā šo vīndārzu platība bija 400 hektāri, un tos izmantoja aptuveni 50 vīnkopji. Puse šīs platības paredzēta negāzēto vīnu ražošanai (aptuveni 6 000 hektolitru) un otra puse – dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu ražošanai (aptuveni 9 600 hektolitru).

Produkta apraksts un cēloniskā saikne

Negāzētie vīni

Jauniem negāzētiem sausajiem vīniem ir augļu un ziedu aromāts, kuru, vīnam nogatavinoties, var aizstāt mainīgas notis, piemēram, medus notis.

Tā kā tajos ir fermentējamie cukuri, tie kopumā ir kompleksāki un ar lielāku izturēšanas potenciālu. Tāpēc tajos nereti jūtamas bagātīgākās eksotisko augļu notis vai maigākās žāvētu augļu notis, un ar laiku bieži vien parādās grauzdētu mandeļu vai cidoniju notis.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošajiem vīniem, kuriem ir smalkas un vieglas putas, nereti raksturīgas tādu augļu notis, kuriem ir balts mīkstums, vai citrusaugļu nianses, kam ar laiku var pievienoties bagātinātas rauga mīklas maizes smaržas nianse.

Pusdzirkstošie vīni atšķiras ar mazāku ogļskābās gāzes saturu un neuzkrītošākiem burbulīšiem. Šiem patīkamajiem vīniem kopumā ir vairāk vīnam raksturīgo īpašību nekā dzirkstošajiem vīniem.

Šiem vienraudzējuma dzirkstošajiem vīniem raksturīgi izsmalcināti, krēmīgi burbuļi. Jūtama izteikti bagātīga garša, kas saistīta ar šā vīna ražošanai nepieciešamo vīnogu gatavību. Baltu ziedu nianses un tādu augļu nianses, kuriem ir balts mīkstums, veido šā produkta garšas un smaržas līdzsvaru.

Negāzētie vīni

Šos vīnus iegūst, izmantojot tikai vīnogulāju šķirni ‘Chenin B’, kas ir izturīga vīnogulāju šķirne, tāpēc tās potenciāls var būt ļoti daudzveidīgs atkarībā no tās augsnes veida, kurā vīnogulāji iestādīti; turklāt šīs šķirnes vīnogulāji kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Montlouis-sur-Loire” ģeogrāfiskajā apgabalā atrodas tuvu savai austrumu audzēšanas robežai Luāras ielejā.

Noteiktajā zemesgabalu apgabalā, kas paredzēts vīnogu ražas iegūšanai, atbilstīgi ieražām ir ietverti tikai tie zemesgabali, kuros ir labi ūdens un siltuma apstākļi.

Šie iemesli rada šķirnes ‘Chenin B’ oriģinālām un izsmalcinātām izpausmēm labvēlīgus apstākļus, taču to dēļ arī nepieciešama augiem un to ražošanas potenciālam optimāla pārvaldība, aizliedzot atsevišķus klonus un ieviešot stingrus vīnogulāju kopšanas nosacījumus.

Šā apgabala vīnkopji ir pielāgojušies prasībām attiecībā uz šķirni ‘Chenin B’ un gūst labumu, dažādojot tehniskos zemes apsaimniekošanas paņēmienus un ražoto vīnu veidus. Atkarībā no atrašanās vietas, vīnogulāju kopšanas veida un klimatiskajiem apstākļiem vīnogu ražas gadā saražotajiem vīniem ir lielāks vai mazāks fermentējamo cukuru saturs. Baltvīnu raudzēšana pastiprina daudzveidīgo aromātu buķeti. Ja ražas novākšanas beigās ir labvēlīgi klimatiskie apstākļi, pussaldos (“moelleux”) vai saldos (“doux”) vīnus gatavo no ogām, kas ievāktas pēc tam, kad tās cukuru koncentrācijas paaugstināšanai ir bijušas atstātas uz vīnogulāja, vai kad vīnogas ir skāris vīnogu pelējums, ko ierosinājusi sēne Botrytis cinerea.

“Montlouis-sur-Loire” vīnu kvalitātes pamatā ir vīnogulāju audzēšanai izraudzītie zemesgabali un pielāgošanās pastāvīgajām, vīnkopju kopienas gadu gaitā izkoptajām tradīcijām. Par to reputāciju liecina to pastāvīgā tirdzniecība, ko jau sākotnēji veicinājis Luāras un Šēras upes tuvums. Visticamāk, turpinot daudz senāk uzsāktus sakarus, 16. un 17. gadsimtā šos vīnus pa ūdensceļiem veda uz Nantes, un no turienes pārsūtīja uz Flandrijas un Nīderlandes ziemeļiem. Kopš tā laika šo vīnu slava ir tikai augusi, un 2010. gadā tos sāka pārdot ārpus valsts teritorijas jeb eksportēt visā pasaulē.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošos vīnus ražo tādos pašos apstākļos. Konstatējuši, ka vīns pēc iepildīšanas pudelēs dažkārt vīna pagrabā uzrūgst no jauna, Montlouis-sur-Loire apgabala vīnkopji nolēma, ka būtu vērtīgi prast gan pārvaldīt šo “dabisko dzirkstošo vīnu” rašanās procesu, gan to izmantot savā labā. 19. gadsimtā parādās vīni, kurus patērētājam piedāvā kā “pusdzirkstošos” vīnus. 19. gadsimta četrdesmitajos gados parādās pirmie mēģinājumi, izmantojot topošos vīndarības pamatus, ražot dzirkstošo vīnu pēc tradicionālās metodes. 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā, pēc vēršanās pie Šampaņas speciālistiem, sākas speciālo zināšanu nodošana. Tufā izcirstu pagrabu pieejamība kļuva par vienu no faktoriem, kas palīdzēja pilnveidot šo vīnu ražošanu, kuras īstenošanai ir nepieciešamas plašas vīna glabāšanas un apstrādes telpas ar mērenu temperatūru. 21. gadsimta sākumā vīndari, liekot lietā savas tehniskās prasmes attiecībā uz vīnogulājiem un vinifikāciju, atsāka vienraudzējuma (kas ir pirmā dzirkstošo vīnu ražošanā izmantotā metode) dzirkstošo vīnu ražošanu. Šajos vīnos, kurus ražo no ideālas gatavības pakāpes un kontrolēta ražas iznākuma vīnogām, vīna darīšanas procesā nepievienojot cukurus, izteikti atspoguļojas vīnogu ražas gada apstākļu ietekme.

Dzirkstošo vīnu ražotājiem, kas smēlušies zināšanas vairāk nekā gadsimtu ilgajā pieredzē, nu ir ārkārtīgi izkopta zinātība savu vīnu sastāva pārvaldīšanai. Vismaz 9 mēnešus ilga raudzēšana guļus vīniem piešķir bagātinātas rauga mīklas maizes aromātus un daudzveidīgo buķeti.

9.   Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe, kas attiecas uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas, pieļaujot atkāpi, noteikts negāzēto vīnu vinifikācijai, gatavošanai un raudzēšanai un dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu vinifikācijai, gatavošanai, raudzēšanai un iepakošanai veido to turpmāk minēto pašvaldību teritorija, kuras atrodas Indre-et-Loire departamentā (saraksts izveidots, balstoties uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Amboise, Athée-sur-Cher, Dierre, Larcay, Véretz, La Ville-aux-Dames.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| — | fakultatīvās norādes marķējumā norāda ar burtiem, kuru augstums un platums nav vairāk kā divas reizes lielāks par to burtu augstumu un platumu, kādi izmantoti kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei, – ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, |
| --- | --- |

—

fakultatīvās norādes marķējumā norāda ar burtiem, kuru augstums un platums nav vairāk kā divas reizes lielāks par to burtu augstumu un platumu, kādi izmantoti kontrolētā cilmes vietas nosaukuma atveidei, – ģeogrāfiskās vienības “Val de Loire” nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu,

| — | ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka: – tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Vienraudzējuma dzirkstošos vīnus tirdzniecībā ir jāpiedāvā ar norādi par vīnogu ražas gadu.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-bad3034d-713a-430e-beaf-032ca451a8b8

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---