# Uradni list C 177/19.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 177 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4819. julij 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 177

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4819. julij 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2005/C 177/1 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem programu stabilnosti Španije, 2004–2008 | 1 |
| 2005/C 177/2 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnjenem konvergenčnem programu Cipra za obdobje 2004–2008 | 4 |
| 2005/C 177/3 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem konvergenčnem programu Latvije, 2004–2007 | 7 |
| 2005/C 177/4 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem konvergenčnem programu Litve, 2004–2007 | 10 |
| 2005/C 177/5 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2004–2008 | 13 |
| 2005/C 177/6 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnjenem konvergenčnem programu Slovenije, 2004–2007 | 17 |
| 2005/C 177/7 | Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/2004–2009/2010 | 19 |
| | Komisija |
| 2005/C 177/8 | Menjalni tečaji eura | 22 |
| 2005/C 177/9 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 177/0 | Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3870 – Carlyle/Otor) — Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 177/1 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 26 |
| 2005/C 177/2 | Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb | 28 |
| 2005/C 177/3 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI) (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 177/4 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3809 – Siemens/Flender) (
  1
  ) | 33 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2005/C 177/1

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem programu stabilnosti Španije, 2004–2008

1

2005/C 177/2

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnjenem konvergenčnem programu Cipra za obdobje 2004–2008

4

2005/C 177/3

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem konvergenčnem programu Latvije, 2004–2007

7

2005/C 177/4

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o posodobljenem konvergenčnem programu Litve, 2004–2007

10

2005/C 177/5

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2004–2008

13

2005/C 177/6

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnjenem konvergenčnem programu Slovenije, 2004–2007

17

2005/C 177/7

Mnenje Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/2004–2009/2010

19

Komisija

2005/C 177/8

Menjalni tečaji eura

22

2005/C 177/9

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

23

2005/C 177/0

Predhodna priglasitev koncentracije (Št. primera COMP/M.3870 – Carlyle/Otor) — Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  )

1

25

2005/C 177/1

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

26

2005/C 177/2

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

28

2005/C 177/3

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI) (
  1
  )

1

33

2005/C 177/4

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3809 – Siemens/Flender) (
  1
  )

1

33

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 177/5 | Poziv za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti RTD v okviru specifičnih programov za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijo: Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora — Prednostno tematsko podpodročje Globalne spremembe in ekosistemi — Oznaka poziva: FP6-2005-Global-4 | 34 |

III   Obvestila

Komisija

2005/C 177/5

Poziv za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti RTD v okviru specifičnih programov za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijo: Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora — Prednostno tematsko podpodročje Globalne spremembe in ekosistemi — Oznaka poziva: FP6-2005-Global-4

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/1

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o posodobljenem programu stabilnosti Španije, 2004–2008

(2005/C 177/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Dne 8. marca 2005 je Svet preučil posodobljeni program stabilnosti Španije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Vendar pa je bil posodobljeni program predložen tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru. |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. marca 2005 je Svet preučil posodobljeni program stabilnosti Španije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Vendar pa je bil posodobljeni program predložen tri tedne po roku, določenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. decembru.

| (2) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 2,6 % v letu 2004 na 2,9 % v letu 2005 in znašala v povprečju 3,0 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža precej ugodne predpostavke o rasti. Posodobljeni program upošteva tudi „zmerni scenarij“, ki predvideva letno rast BDP v višini 2,4 % v letu 2005 in 2,5 % v naslednjih letih. Medtem ko lahko osnovni scenarij velja kot razmeroma optimističen, je scenarij zmerne rasti neugoden. V programu so projekcije glede inflacije (na podlagi deflatorja BDP) videti realistične, vendar ostajajo še vedno razmeroma visoke in tako ogrožajo konkurenčnost. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 2,6 % v letu 2004 na 2,9 % v letu 2005 in znašala v povprečju 3,0 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža precej ugodne predpostavke o rasti. Posodobljeni program upošteva tudi „zmerni scenarij“, ki predvideva letno rast BDP v višini 2,4 % v letu 2005 in 2,5 % v naslednjih letih. Medtem ko lahko osnovni scenarij velja kot razmeroma optimističen, je scenarij zmerne rasti neugoden. V programu so projekcije glede inflacije (na podlagi deflatorja BDP) videti realistične, vendar ostajajo še vedno razmeroma visoke in tako ogrožajo konkurenčnost.

| (3) | V skladu s posodobljenim programom je splošno vodilno načelo davčne politike proračunska stabilnost skozi celoten gospodarski ciklus. To splošno načelo bi v primeru ciklične upočasnitve lahko privedlo do proračunskih primanjkljajev, čeprav posodobljeni program za obdobje med letoma 2005 in 2008 – po začasnem primanjkljaju, zabeleženem v letu 2004, ki je odražal vpliv računovodskih uskladitev – ne predvideva stanja primanjkljaja. Posodobljeni program predvideva nizke, vendar naraščajoče presežke; z 0,1 % BDP v letu 2005 na 0,4 % BDP ob koncu projekcijskega obdobja. Glede na to, da je v programskem obdobju predvideno le rahlo zmanjšanje plačil obresti, bo primarni presežek predvidoma dokaj ustaljen na okoli 2,25 % BDP. Medtem ko so cilji javnofinančnega salda skoraj enaki tistim iz predhodnega posodobljenega programa, so ciljni primarni presežki nekoliko manj ambiciozni, kar odraža višja plačila obresti, predvidena v posodobitvi programa za leto 2003. Na podlagi trenda BDP, ki so ga službe Komisije (2) izračunale na podlagi stopenj rasti, predvidenih v posodobljenem programu, in po izločitvi učinka enkratnih računovodskih uskladitev iz leta 2004, ostaja ciklično prilagojeni proračunski saldo med 0,2 % in 0,5 % BDP skozi vse programsko obdobje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s posodobljenim programom je splošno vodilno načelo davčne politike proračunska stabilnost skozi celoten gospodarski ciklus. To splošno načelo bi v primeru ciklične upočasnitve lahko privedlo do proračunskih primanjkljajev, čeprav posodobljeni program za obdobje med letoma 2005 in 2008 – po začasnem primanjkljaju, zabeleženem v letu 2004, ki je odražal vpliv računovodskih uskladitev – ne predvideva stanja primanjkljaja. Posodobljeni program predvideva nizke, vendar naraščajoče presežke; z 0,1 % BDP v letu 2005 na 0,4 % BDP ob koncu projekcijskega obdobja. Glede na to, da je v programskem obdobju predvideno le rahlo zmanjšanje plačil obresti, bo primarni presežek predvidoma dokaj ustaljen na okoli 2,25 % BDP. Medtem ko so cilji javnofinančnega salda skoraj enaki tistim iz predhodnega posodobljenega programa, so ciljni primarni presežki nekoliko manj ambiciozni, kar odraža višja plačila obresti, predvidena v posodobitvi programa za leto 2003. Na podlagi trenda BDP, ki so ga službe Komisije (2) izračunale na podlagi stopenj rasti, predvidenih v posodobljenem programu, in po izločitvi učinka enkratnih računovodskih uskladitev iz leta 2004, ostaja ciklično prilagojeni proračunski saldo med 0,2 % in 0,5 % BDP skozi vse programsko obdobje.

| (4) | Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Čeprav so predpostavke o rasti dokaj ugodne, se zdi, da je zlasti tveganje za znatna odstopanja od programskih ciljev omejeno. |
| --- | --- |

(4)

Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Čeprav so predpostavke o rasti dokaj ugodne, se zdi, da je zlasti tveganje za znatna odstopanja od programskih ciljev omejeno.

| (5) | Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se ohrani srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti, to je položaj blizu ravnovesja skozi vse programsko obdobje (z začasnim odstopanjem v letu 2004 zaradi enkratnih računovodskih uskladitev). Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih v obdobju, ki ga obravnava posodobljeni program. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se ohrani srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti, to je položaj blizu ravnovesja skozi vse programsko obdobje (z začasnim odstopanjem v letu 2004 zaradi enkratnih računovodskih uskladitev). Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih v obdobju, ki ga obravnava posodobljeni program.

| (6) | Ocenjuje se, da se je delež javnega dolga v letu 2004 znižal na 49,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju dodatno znižal za 9 odstotnih točk, v glavnem zaradi primarnih presežkov nad 2 % BDP. |
| --- | --- |

(6)

Ocenjuje se, da se je delež javnega dolga v letu 2004 znižal na 49,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju dodatno znižal za 9 odstotnih točk, v glavnem zaradi primarnih presežkov nad 2 % BDP.

| (7) | V programu opisana proračunska strategija postavlja Španijo v razmeroma ugoden položaj glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, kljub predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva. Ob tveganjih, ki zadevajo tovrstne dolgoročne projekcije izdatkov, in dolgoročno predvidenem obsežnem povečanju pokojninskih izdatkov, se morajo obstoječe politike dopolniti z ukrepi za dolgoročno preprečevanje oblikovanja nevzdržnih trendov v javnih financah, zlasti s celovito reformo pokojninskega sistema v skladu s priporočili iz večstranskega sporazuma „Pacto de Toledo“. |
| --- | --- |

(7)

V programu opisana proračunska strategija postavlja Španijo v razmeroma ugoden položaj glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, kljub predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva. Ob tveganjih, ki zadevajo tovrstne dolgoročne projekcije izdatkov, in dolgoročno predvidenem obsežnem povečanju pokojninskih izdatkov, se morajo obstoječe politike dopolniti z ukrepi za dolgoročno preprečevanje oblikovanja nevzdržnih trendov v javnih financah, zlasti s celovito reformo pokojninskega sistema v skladu s priporočili iz večstranskega sporazuma „Pacto de Toledo“.

| (8) | Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobljenem programu, deloma skladne s širšimi smernicami gospodarskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti je treba omeniti, da priporočena reforma javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti sistema še ni bila izvedena. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobljenem programu, deloma skladne s širšimi smernicami gospodarskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti je treba omeniti, da priporočena reforma javnega pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti sistema še ni bila izvedena.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da mora Španija sprejeti ukrepe, da dolgoročno prepreči oblikovanje nevzdržnih trendov v javnih financah, zlasti z obsežno reformo pokojninskega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM okt. 2004 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP (4)

  (%) | PS dec. 2004 | 3,8 | 3,7 | 3,5 | 3,2 | 2,8 |
| COM okt. 2004 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| COM okt. 2004 | – 0,6 | – 0,1 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| COM okt. 2004 | 1,7 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 | 2,6 | 2,5 | 2,6 | 2,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojen saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| COM okt. 2004 | – 0,7 | – 0,1 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 (3) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| COM okt. 2004 | 48,2 | 45,5 | 42,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS jan. 2004 | 46,6 | 47,7 | 45,7 | 43,8 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

COM okt. 2004

2,6

2,6

2,7

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004

3,0

3,0

3,0

3,0

ni podatkov

Inflacija po HICP (4)

(%)

PS dec. 2004

3,8

3,7

3,5

3,2

2,8

COM okt. 2004

3,1

2,9

2,5

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004

2,9

2,6

2,6

2,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

COM okt. 2004

– 0,6

– 0,1

0,0

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004

0,0

0,1

0,2

0,3

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

COM okt. 2004

1,7

2,1

2,0

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004

2,6

2,5

2,6

2,6

ni podatkov

Ciklično prilagojen saldo

(v % BDP)

PS dec. 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

COM okt. 2004

– 0,7

– 0,1

0,0

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004 (3)

0,1

0,1

0,2

0,3

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

COM okt. 2004

48,2

45,5

42,9

ni podatkov

ni podatkov

PS jan. 2004

46,6

47,7

45,7

43,8

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(2)  Dokler težave z ocenjevanjem ne bodo rešene, se za Španijo skupno dogovorjena metodologija, ki temelji na proizvodni funkciji, še ne uporablja. Zato izračuni ciklično prilagojenih saldov temeljijo na metodologiji Hodrick-Prescott filtra.

(3)  Dokler težave z ocenjevanjem ne bodo rešene, se za Španijo skupno dogovorjena metodologija, ki temelji na proizvodni funkciji, še ne uporablja. Zato izračuni služb Komisije glede ciklično prilagojenih saldov temeljijo na metodologiji Hodrick-Prescott filtra na podlagi informacij iz programa.

(4)  Za programe stabilnosti inflacija temelji na deflatorju BDP.

Viri:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/4

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o dopolnjenem konvergenčnem programu Cipra za obdobje 2004–2008

(2005/C 177/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 8. marca 2005 preučil dopolnjeni konvergenčni program Cipra, ki obravnava obdobje od leta 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 8. marca 2005 preučil dopolnjeni konvergenčni program Cipra, ki obravnava obdobje od leta 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

| (2) | Program vsebuje štiri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osrednji“ scenarij, „zgornji“ scenarij, „spodnji“ scenarij in scenarij „višjih obrestnih mer“. Tako imenovani „osrednji“ scenarij je referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, saj se zdi, da na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov odraža verodostojne predpostavke o rasti. Predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 3,6 % v letu 2004 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Tudi projekcije o inflaciji iz programa se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Program vsebuje štiri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osrednji“ scenarij, „zgornji“ scenarij, „spodnji“ scenarij in scenarij „višjih obrestnih mer“. Tako imenovani „osrednji“ scenarij je referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, saj se zdi, da na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov odraža verodostojne predpostavke o rasti. Predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 3,6 % v letu 2004 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Tudi projekcije o inflaciji iz programa se zdijo realistične.

| (3) | Svet je 5. julija 2004 odločil, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj in priporočil, da se ga do leta 2005 popravi. Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2005 v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7). V primerjavi s konvergenčnim programom iz maja 2004 dopolnitev ohranja ciljni primanjkljaj za leto 2005, vendar postavlja zahtevnejše cilje po letu 2005. Dopolnitev predvideva izrazito zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 4,8 % BDP v letu 2004 na 2,9 % v letu 2005 in nato še njegovo postopno upadanje na 0,9 % v letu 2008. Ker se predvideva, da bodo odhodki za obresti ostali nespremenjeni, v višini okoli 3,5 % BDP, je pot primarnega salda podobna celotnemu saldu in se izboljšuje z –1,3 % v letu 2004 na 2,5 % ob koncu programskega obdobja. V ta namen dopolnitev predvideva vrsto zlasti strukturnih ukrepov, ki naj bi omejili odhodke in povečali prihodke. Omejitve odhodkov prispevajo 2,3 odstotne točke k splošnemu zmanjšanju primanjkljaja v višini skoraj štirih odstotnih točk BDP med letoma 2004–2008. Pot prilagoditve odraža zavezo vlade za izboljšanje javnih financ z namenom zgodnjega sprejetja eura. To je glavni razlog, da se bo finančno prilagajanje v največji meri izvajalo na začetku programskega obdobja, kar bi zmanjšalo javnofinančni primanjkljaj za 1,9 odstotne točke BDP v letu 2005. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 5. julija 2004 odločil, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj in priporočil, da se ga do leta 2005 popravi. Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2005 v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7). V primerjavi s konvergenčnim programom iz maja 2004 dopolnitev ohranja ciljni primanjkljaj za leto 2005, vendar postavlja zahtevnejše cilje po letu 2005. Dopolnitev predvideva izrazito zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 4,8 % BDP v letu 2004 na 2,9 % v letu 2005 in nato še njegovo postopno upadanje na 0,9 % v letu 2008. Ker se predvideva, da bodo odhodki za obresti ostali nespremenjeni, v višini okoli 3,5 % BDP, je pot primarnega salda podobna celotnemu saldu in se izboljšuje z –1,3 % v letu 2004 na 2,5 % ob koncu programskega obdobja. V ta namen dopolnitev predvideva vrsto zlasti strukturnih ukrepov, ki naj bi omejili odhodke in povečali prihodke. Omejitve odhodkov prispevajo 2,3 odstotne točke k splošnemu zmanjšanju primanjkljaja v višini skoraj štirih odstotnih točk BDP med letoma 2004–2008. Pot prilagoditve odraža zavezo vlade za izboljšanje javnih financ z namenom zgodnjega sprejetja eura. To je glavni razlog, da se bo finančno prilagajanje v največji meri izvajalo na začetku programskega obdobja, kar bi zmanjšalo javnofinančni primanjkljaj za 1,9 odstotne točke BDP v letu 2005.

| (4) | Tveganja, ki jih vsebujejo proračunske projekcije v dopolnitvi, so na splošno zdijo uravnotežena. Glavna negativna makroekonomska tveganja so zlasti gospodarski izgledi v ZDA in EU (predvsem v Združenem kraljestvu in Nemčiji, od koder prihaja največ turistov), napetosti na Bližnjem vzhodu in gibanja cen nafte (2). Dopolnitev nadalje navaja, da je treba dodatno preučiti več načrtovanih ukrepov, ki naj bi se izvajali od leta 2005 dalje, kar vzbuja nekaj negotovosti. Po drugi strani je bil ocenjeni rezultat primanjkljaja za leto 2004 boljši od pričakovanega. Pozitiven rezultat je bil dosežen kljub odložitvam številnih konsolidacijskih ukrepov, ki so bili prvotno načrtovani za leto 2004. Ti se morajo zdaj izvesti v letu 2005, pri čemer je njihov vpliv na proračun preudarno obravnavan kot varnostna rezerva za leto 2005 v primeru odložitev izvajanja drugih ukrepov, da bi se ohranil cilj 2,9 % BDP kot „zgornja mejna vrednost“, hkrati pa je treba strogo nadzorovati odhodke. Čeprav so bile v preteklosti glavni problem prekoračitve odhodkov, konsolidacijski ukrepi zdaj poudarjajo nadzor nad strukturnimi odhodki, zlasti nad državno porabo. Poleg tega je bilo več načrtovanih ukrepov za leto 2005 uspešno usklajenih s pogajanji s socialnimi partnerji. Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 je glede na nekoliko nižjo napoved rasti BDP za leto 2005 predvidela primanjkljaj v višini 3,0 % BDP za zadevno leto. Vendar dopolnitev ponovno poudarja, da bodo sprejeti „dodatni ukrepi“, če bo nižja rast s sabo prinesla tveganja, ki bi vodila do višjega primanjkljaja v letu 2005. Vse to bi olajšalo prilagoditev na 2,9 % BDP za leto 2005. Gledano v celoti se zdi načrtovano zmanjšanje primanjkljaja za leto 2005 ambiciozno, ampak vse bolj izvedljivo. Pot prilagoditve med letoma 2006–2007 ima zahtevnejše cilje, da bi dosegla nižje primanjkljaje v primerjavi s prejšnjim programom iz maja 2004. Vendar ni jasno, kako bodo ti zahtevnejši cilji doseženi, glede na to, da so načrtovani ukrepi in rast BDP na splošno ostali nespremenjeni. Pot prilagoditve je treba podpreti z ukrepi trajne narave. |
| --- | --- |

(4)

Tveganja, ki jih vsebujejo proračunske projekcije v dopolnitvi, so na splošno zdijo uravnotežena. Glavna negativna makroekonomska tveganja so zlasti gospodarski izgledi v ZDA in EU (predvsem v Združenem kraljestvu in Nemčiji, od koder prihaja največ turistov), napetosti na Bližnjem vzhodu in gibanja cen nafte (2). Dopolnitev nadalje navaja, da je treba dodatno preučiti več načrtovanih ukrepov, ki naj bi se izvajali od leta 2005 dalje, kar vzbuja nekaj negotovosti. Po drugi strani je bil ocenjeni rezultat primanjkljaja za leto 2004 boljši od pričakovanega. Pozitiven rezultat je bil dosežen kljub odložitvam številnih konsolidacijskih ukrepov, ki so bili prvotno načrtovani za leto 2004. Ti se morajo zdaj izvesti v letu 2005, pri čemer je njihov vpliv na proračun preudarno obravnavan kot varnostna rezerva za leto 2005 v primeru odložitev izvajanja drugih ukrepov, da bi se ohranil cilj 2,9 % BDP kot „zgornja mejna vrednost“, hkrati pa je treba strogo nadzorovati odhodke. Čeprav so bile v preteklosti glavni problem prekoračitve odhodkov, konsolidacijski ukrepi zdaj poudarjajo nadzor nad strukturnimi odhodki, zlasti nad državno porabo. Poleg tega je bilo več načrtovanih ukrepov za leto 2005 uspešno usklajenih s pogajanji s socialnimi partnerji. Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 je glede na nekoliko nižjo napoved rasti BDP za leto 2005 predvidela primanjkljaj v višini 3,0 % BDP za zadevno leto. Vendar dopolnitev ponovno poudarja, da bodo sprejeti „dodatni ukrepi“, če bo nižja rast s sabo prinesla tveganja, ki bi vodila do višjega primanjkljaja v letu 2005. Vse to bi olajšalo prilagoditev na 2,9 % BDP za leto 2005. Gledano v celoti se zdi načrtovano zmanjšanje primanjkljaja za leto 2005 ambiciozno, ampak vse bolj izvedljivo. Pot prilagoditve med letoma 2006–2007 ima zahtevnejše cilje, da bi dosegla nižje primanjkljaje v primerjavi s prejšnjim programom iz maja 2004. Vendar ni jasno, kako bodo ti zahtevnejši cilji doseženi, glede na to, da so načrtovani ukrepi in rast BDP na splošno ostali nespremenjeni. Pot prilagoditve je treba podpreti z ukrepi trajne narave.

| (5) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da bo proračunska naravnanost v programu zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005 in da bo zagotovila zadostno varnostno rezervo, ki bi preprečila prekoračitev tega praga ob običajnih makroekonomskih nihanjih od leta 2006 dalje. Vendar pa ne zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, tj. proračunskega položaja blizu ravnovesja, znotraj v programskega obdobja. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da bo proračunska naravnanost v programu zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005 in da bo zagotovila zadostno varnostno rezervo, ki bi preprečila prekoračitev tega praga ob običajnih makroekonomskih nihanjih od leta 2006 dalje. Vendar pa ne zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, tj. proračunskega položaja blizu ravnovesja, znotraj v programskega obdobja.

| (6) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 74,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju zmanjšal za skoraj 17 odstotnih točk. Gibanje deleža javnega dolga je deloma posledica usklajevanja pretoka zalog, ki zmanjšuje dolg, v povezavi s postopno ukinitvijo amortizacijskih skladov, katerih kopičenje je v preteklosti vodilo do usklajevanja pretoka zalog, ki je povečeval dolg. |
| --- | --- |

(6)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 74,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju zmanjšal za skoraj 17 odstotnih točk. Gibanje deleža javnega dolga je deloma posledica usklajevanja pretoka zalog, ki zmanjšuje dolg, v povezavi s postopno ukinitvijo amortizacijskih skladov, katerih kopičenje je v preteklosti vodilo do usklajevanja pretoka zalog, ki je povečeval dolg.

| (7) | Na Cipru obstajajo določena tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva. Strategija, opisana v dopolnitvi, v glavnem temelji na konsolidaciji proračuna v naslednjih nekaj letih, v prihodnosti pa se morajo izvesti dodatne reforme pokojninskega in zdravstvenega sistema. Nadaljevanje procesa reform je hkrati z načrtovano in potrebno srednjeročno konsolidacijo proračuna nujno, da bi se zmanjšala tveganja, ki bi lahko ogrozila vzdržnost in se navezujejo na prihodnji razvoj odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(7)

Na Cipru obstajajo določena tveganja glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva. Strategija, opisana v dopolnitvi, v glavnem temelji na konsolidaciji proračuna v naslednjih nekaj letih, v prihodnosti pa se morajo izvesti dodatne reforme pokojninskega in zdravstvenega sistema. Nadaljevanje procesa reform je hkrati z načrtovano in potrebno srednjeročno konsolidacijo proračuna nujno, da bi se zmanjšala tveganja, ki bi lahko ogrozila vzdržnost in se navezujejo na prihodnji razvoj odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva.

| (8) | Ekonomske politike, opisane v programu, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Program fiskalne konsolidacije namerava zlasti zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v večletnem okviru. Ukrepi fiskalne konsolidacije so tako glede prihodkov kot glede odhodkov v glavnem strukturne narave, še vedno pa obstaja določena negotovost glede izvajanja nekaterih načrtovanih konsolidacijskih ukrepov. Ciljna pot primanjkljaja, zlasti za leto 2005, je začrtana ambiciozno, vendar se ne zdi neverodostojna. |
| --- | --- |

(8)

Ekonomske politike, opisane v programu, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Program fiskalne konsolidacije namerava zlasti zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v večletnem okviru. Ukrepi fiskalne konsolidacije so tako glede prihodkov kot glede odhodkov v glavnem strukturne narave, še vedno pa obstaja določena negotovost glede izvajanja nekaterih načrtovanih konsolidacijskih ukrepov. Ciljna pot primanjkljaja, zlasti za leto 2005, je začrtana ambiciozno, vendar se ne zdi neverodostojna.

Svet glede na zgoraj navedeno oceno in priporočila Sveta na podlagi člena 104(7) meni, da bi moral Ciper:

| (i) | prizadevno izvajati ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005, predvidene v dopolnjenem konvergenčnem programu, ter z ukrepi trajne narave zagotoviti, da se po popravku čezmernega primanjkljaja ohrani proračunska konsolidacija v smeri srednjeročnega proračunskega položaja blizu ravnovesja ali v presežku; |
| --- | --- |

(i)

prizadevno izvajati ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005, predvidene v dopolnjenem konvergenčnem programu, ter z ukrepi trajne narave zagotoviti, da se po popravku čezmernega primanjkljaja ohrani proračunska konsolidacija v smeri srednjeročnega proračunskega položaja blizu ravnovesja ali v presežku;

| (ii) | zagotoviti, da se bo delež javnega dolga od leta 2005 dalje začel zmanjševati; in |
| --- | --- |

(ii)

zagotoviti, da se bo delež javnega dolga od leta 2005 dalje začel zmanjševati; in

| (iii) | nadaljevati proces reform pokojninskega in zdravstvenega sistema hkrati z načrtovano in potrebno srednjeročno konsolidacijo proračuna, da bi se zmanjšala tveganja, ki bi lahko ogrozila vzdržnost in se navezujejo na prihodnji razvoj odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(iii)

nadaljevati proces reform pokojninskega in zdravstvenega sistema hkrati z načrtovano in potrebno srednjeročno konsolidacijo proračuna, da bi se zmanjšala tveganja, ki bi lahko ogrozila vzdržnost in se navezujejo na prihodnji razvoj odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 |
| COM nov. 2004 | 3,5 | 3,9 | 4,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 3,5 | 4,3 | 4,4 | 4,5 | ni podatkov |
| Inflacija CPI
  (%) | KP dec. 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| COM nov. 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 |
| COM nov. 2004 | – 5,2 | – 3,0 | – 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 5,2 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 |
| COM nov. 2004 | – 1,8 | 0,5 | 1,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 1,6 | 0,7 | 1,4 | 2,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 |
| COM nov. 2004 | 72,6 | 72,4 | 69,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 75,2 | 74,8 | 71,5 | 68,4 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

COM nov. 2004

3,5

3,9

4,2

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

3,5

4,3

4,4

4,5

ni podatkov

Inflacija CPI

(%)

KP dec. 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

COM nov. 2004

2,4

2,2

2,1

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

2,0

2,0

2,0

2,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

COM nov. 2004

– 5,2

– 3,0

– 2,4

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

– 5,2

– 2,9

– 2,2

– 1,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

COM nov. 2004

– 1,8

0,5

1,1

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

– 1,6

0,7

1,4

2,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

COM nov. 2004

72,6

72,4

69,4

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

75,2

74,8

71,5

68,4

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1 Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Prav tako je treba omeniti, da je prihodnji gospodarski razvoj na Cipru povezan z nenavadno veliko negotovostjo: v primeru ponovne združitve bi se gospodarske razmere celotnega otoka bistveno spremenile.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/7

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o posodobljenem konvergenčnem programu Latvije, 2004–2007

(2005/C 177/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Dne 8. marca 2005 je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Vendar je treba izboljšati razvrščanje podatkov o sestavi javnofinančnih prihodkov in izdatkov po ESR95. V skladu s tem se Latvija poziva, naj doseže skladnost z zahtevami iz kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. marca 2005 je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Vendar je treba izboljšati razvrščanje podatkov o sestavi javnofinančnih prihodkov in izdatkov po ESR95. V skladu s tem se Latvija poziva, naj doseže skladnost z zahtevami iz kodeksa ravnanja.

| (2) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP, ki je za leto 2004 ocenjena na 8,1 %, ostala močna v ostalem programskem obdobju in znašala v povprečju 6,6 % letno. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij odraža verjetna predvidevanja rasti. Projekcije v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP, ki je za leto 2004 ocenjena na 8,1 %, ostala močna v ostalem programskem obdobju in znašala v povprečju 6,6 % letno. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij odraža verjetna predvidevanja rasti. Projekcije v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke.

| (3) | Cilj posodobitve programa je ohraniti primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP v vsakem programskem letu, pri čemer naj bi se javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjšal z ocenjenih 1,7 % BDP v letu 2004 na 1,4 % BDP v letu 2007. V letu 2005 naj bi se deleža prihodkov in izdatkov ostro povečala, kar je povezano s pristopom k EU. Zato srednjeročna prilagoditev javnih financ temelji na hkratnem zmanjšanju deležev prihodkov in izdatkov. Delež primarnih izdatkov naj bi padel v glavnem zaradi nižjih deležev pri prenosu in subvencijah ter s hkratnim upoštevanjem povečanja deleža naložb. Delež prihodkov pa naj bi padel zaradi znižanja davkov, v glavnem davka na dohodek, s čimer naj bi se zmerno znižala davčna obremenitev. |
| --- | --- |

(3)

Cilj posodobitve programa je ohraniti primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP v vsakem programskem letu, pri čemer naj bi se javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjšal z ocenjenih 1,7 % BDP v letu 2004 na 1,4 % BDP v letu 2007. V letu 2005 naj bi se deleža prihodkov in izdatkov ostro povečala, kar je povezano s pristopom k EU. Zato srednjeročna prilagoditev javnih financ temelji na hkratnem zmanjšanju deležev prihodkov in izdatkov. Delež primarnih izdatkov naj bi padel v glavnem zaradi nižjih deležev pri prenosu in subvencijah ter s hkratnim upoštevanjem povečanja deleža naložb. Delež prihodkov pa naj bi padel zaradi znižanja davkov, v glavnem davka na dohodek, s čimer naj bi se zmerno znižala davčna obremenitev.

| (4) | Tveganja za proračunske projekcije v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Po eni strani se predpostavke o davčni intenzivnosti gospodarske dejavnosti zdijo nekoliko pesimistične, kar kaže na to, da bi bili lahko prihodki višji od pričakovanih. Po drugi strani je ob upoštevanju prevzema obveznosti za izdatke, ki temelji na sredstvih EU, doseganje ciljnega primanjkljaja odvisno od stekanja teh sredstev v javnofinančne prihodke. Stroga disciplina pri izdatkih (vključno z upravljanjem projektov, ki jih sofinancira EU) bi bila lahko težko izvedljiva glede na pomanjkljivosti upravnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(4)

Tveganja za proračunske projekcije v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Po eni strani se predpostavke o davčni intenzivnosti gospodarske dejavnosti zdijo nekoliko pesimistične, kar kaže na to, da bi bili lahko prihodki višji od pričakovanih. Po drugi strani je ob upoštevanju prevzema obveznosti za izdatke, ki temelji na sredstvih EU, doseganje ciljnega primanjkljaja odvisno od stekanja teh sredstev v javnofinančne prihodke. Stroga disciplina pri izdatkih (vključno z upravljanjem projektov, ki jih sofinancira EU) bi bila lahko težko izvedljiva glede na pomanjkljivosti upravnih zmogljivosti.

| (5) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu ne zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti v programskem obdobju, in sicer doseči položaj blizu ravnotežja ali v presežku. Poleg tega se lahko izkaže, da ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Vendar pa zadostuje za ohranitev deleža javnega dolga v razmerju do BDP na zelo nizki ravni. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu ne zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti v programskem obdobju, in sicer doseči položaj blizu ravnotežja ali v presežku. Poleg tega se lahko izkaže, da ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Vendar pa zadostuje za ohranitev deleža javnega dolga v razmerju do BDP na zelo nizki ravni.

| (6) | Delež javnega dolga je za leto 2004 ocenjen na 14,2 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Rahlo zvišanje deleža javnega dolga v programskem obdobju na 15,0 % BDP v letu 2007 izhaja v glavnem iz trdovratnih primanjkljajev, ki pa se znatno izravnajo z rastjo BDP. |
| --- | --- |

(6)

Delež javnega dolga je za leto 2004 ocenjen na 14,2 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Rahlo zvišanje deleža javnega dolga v programskem obdobju na 15,0 % BDP v letu 2007 izhaja v glavnem iz trdovratnih primanjkljajev, ki pa se znatno izravnajo z rastjo BDP.

| (7) | Strategija, opisana v programu, postavlja Latvijo kljub predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v sorazmerno ugoden položaj glede dolgoročne uravnoteženosti javnih financ. Sorazmerno nizek delež javnega dolga, sprejeti ukrepi pokojninske reforme, vključno z uvedbo naložbenega stebra, in kopičenje sredstev v naložbeni pokojninski shemi bodo prispevali k omejevanju vpliva staranja prebivalstva na proračun. Strategija, opisana v programu, temelji na srednjeročno omejenem proračunskem primanjkljaju in vplivu pokojninske reforme na proračun. Vendar bi lahko reforme na področju zdravstva in dolgotrajne nege vključevale višje izdatke. Dolgoročno se lahko pojavi tveganje za uravnoteženost. Vendar bi moral sorazmerno nizek delež davkov v Latviji olajšati prilagoditev za vsako tako vrzel v uravnoteženosti, ki bi lahko nastala. |
| --- | --- |

(7)

Strategija, opisana v programu, postavlja Latvijo kljub predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v sorazmerno ugoden položaj glede dolgoročne uravnoteženosti javnih financ. Sorazmerno nizek delež javnega dolga, sprejeti ukrepi pokojninske reforme, vključno z uvedbo naložbenega stebra, in kopičenje sredstev v naložbeni pokojninski shemi bodo prispevali k omejevanju vpliva staranja prebivalstva na proračun. Strategija, opisana v programu, temelji na srednjeročno omejenem proračunskem primanjkljaju in vplivu pokojninske reforme na proračun. Vendar bi lahko reforme na področju zdravstva in dolgotrajne nege vključevale višje izdatke. Dolgoročno se lahko pojavi tveganje za uravnoteženost. Vendar bi moral sorazmerno nizek delež davkov v Latviji olajšati prilagoditev za vsako tako vrzel v uravnoteženosti, ki bi lahko nastala.

| (8) | Ekonomske politike, opisane v programu, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik (ŠSEP) za zadevno državo na področju javnih financ. Da bi se Latvija spoprijela z izzivom obravnavanja precejšnega primanjkljaja tekočega računa, ji je bilo priporočeno, da prepričljivo in uravnoteženo zmanjša javnofinančni primanjkljaj znotraj večletnega okvira. Ob upoštevanju zmanjšujočega se primanjkljaja tekočega računa, predvidenega v programu, sta primanjkljaj v letu 2004, ki je bil nižji od predvidenega, in potek konsolidacije, predviden v posodobitvi, v skladu s priporočilom ŠSEP. Vendar je ta ocena odvisna od ugodnega razvoja zunanjega salda in jo je treba zato nadalje spremljati. Poleg tega je ocena primernega proračunskega položaja odvisna tudi od pritiska povpraševanja v gospodarstvu, na kar je bilo opozorjeno že v mnenju Sveta o programu iz lanskega maja, čeprav je težko določiti položaj države v poslovnem ciklu; zato je ocena odvisna tudi od tega, ali je makroekonomska politika primerna za konsolidacijo zmerne inflacije po nedavnem povečanju na njeno najvišjo vrednost. |
| --- | --- |

(8)

Ekonomske politike, opisane v programu, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik (ŠSEP) za zadevno državo na področju javnih financ. Da bi se Latvija spoprijela z izzivom obravnavanja precejšnega primanjkljaja tekočega računa, ji je bilo priporočeno, da prepričljivo in uravnoteženo zmanjša javnofinančni primanjkljaj znotraj večletnega okvira. Ob upoštevanju zmanjšujočega se primanjkljaja tekočega računa, predvidenega v programu, sta primanjkljaj v letu 2004, ki je bil nižji od predvidenega, in potek konsolidacije, predviden v posodobitvi, v skladu s priporočilom ŠSEP. Vendar je ta ocena odvisna od ugodnega razvoja zunanjega salda in jo je treba zato nadalje spremljati. Poleg tega je ocena primernega proračunskega položaja odvisna tudi od pritiska povpraševanja v gospodarstvu, na kar je bilo opozorjeno že v mnenju Sveta o programu iz lanskega maja, čeprav je težko določiti položaj države v poslovnem ciklu; zato je ocena odvisna tudi od tega, ali je makroekonomska politika primerna za konsolidacijo zmerne inflacije po nedavnem povečanju na njeno najvišjo vrednost.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| COM okt. 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| inflacija po CPI (2)

  (%) | KP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |
| COM okt. 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 |
| COM okt. 2004 | – 2,0 | – 2,8 | – 2,9 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,0 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 |
| COM okt. 2004 | – 1,2 | – 2,0 | – 2,0 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,2 | – 1,2 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2004 | 14,2 | 14,5 | 15,8 | 15,0 |
| COM okt. 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

COM okt. 2004

7,5

6,7

6,7

ni podatkov

KP maj 2004

6,7

6,7

6,5

6,5

inflacija po CPI (2)

(%)

KP dec. 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

COM okt. 2004

6,8

4,7

3,5

ni podatkov

KP maj 2004

4,5

3,7

3,0

3,0

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

COM okt. 2004

– 2,0

– 2,8

– 2,9

ni podatkov

KP maj 2004

– 2,1

– 2,2

– 2,0

– 2,0

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

COM okt. 2004

– 1,2

– 2,0

– 2,0

ni podatkov

KP maj 2004

– 1,2

– 1,3

– 1,2

– 1,2

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2004

14,2

14,5

15,8

15,0

COM okt. 2004

14,6

15,4

16,6

ni podatkov

KP maj 2004

16,2

16,8

17,3

17,7

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program predstavlja samo projekcije glede inflacije po CPI in ne po HICP.

Viri:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/10

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o posodobljenem konvergenčnem programu Litve, 2004–2007

(2005/C 177/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je dne 8. marca 2005 preučil posodobljeni konvergenčni program Litve, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Nekaj zahtevanih podatkov, povezanih s predpostavkami mednarodnega ekonomskega okolja, ni na voljo, pa tudi nekateri neobvezni podatki niso navedeni, čeprav to ne otežuje ocene programa. V skladu s tem se Litvo pozove, naj doseže skladnost z zahtevami po podatkih v kodeksu ravnanja. |
| --- | --- |

(1)

Svet je dne 8. marca 2005 preučil posodobljeni konvergenčni program Litve, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Nekaj zahtevanih podatkov, povezanih s predpostavkami mednarodnega ekonomskega okolja, ni na voljo, pa tudi nekateri neobvezni podatki niso navedeni, čeprav to ne otežuje ocene programa. V skladu s tem se Litvo pozove, naj doseže skladnost z zahtevami po podatkih v kodeksu ravnanja.

| (2) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 6,5 % v letu 2004 na povprečno 6,2 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da ta scenarij vsebuje predpostavke, na podlagi katerih je načrtovana rast izvedljiva. Tudi napovedi za inflacijo v programu se zdijo realistične, čeprav se napoved za leto 2006 zdi nizka. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 6,5 % v letu 2004 na povprečno 6,2 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da ta scenarij vsebuje predpostavke, na podlagi katerih je načrtovana rast izvedljiva. Tudi napovedi za inflacijo v programu se zdijo realistične, čeprav se napoved za leto 2006 zdi nizka.

| (3) | Ključni cilj srednjeročne proračunske strategije, opredeljene v programu, je približevanje k ciklično uravnoteženemu javnofinančnemu proračunu. Program predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2005 ostal pri 2,5 % BDP in da se bo nato postopoma zmanjšal na 1,5 % v letu 2007. Primarni primanjkljaj se bo po pričakovanjih le nekoliko izboljšal, in sicer z 1,5 % BDP v letu 2004 na 1,4 % v letu 2005, nato pa se bo postopoma zmanjšal na 0,5 % v letu 2007. Po načrtovanjih se bo konsolidacija dosegla pretežno s povečanjem deleža prihodkov od nizke osnove, od leta 2005 pa bodo k temu prispevali tudi izdatki. Prihodki se bodo po pričakovanjih povečali s 33 % BDP v letu 2004 na 34,5 % v letu 2007, po doseženem vrhuncu v letu 2006. Izdatki se bodo predvidoma povečali s 35,5 % BDP v letu 2004 na 36,9 % v letu 2005, nato pa se bodo postopoma zmanjšali na 36 % v letu 2007. Izvaja se tudi pomemben program javnih naložb, zaradi katerega naj bi delež javnih naložb narasel s 3,4 % BDP v letu 2004 na 5 % v letu 2007, kar bo povzročilo, da bo povprečni delež javnih naložb v programskem obdobju znašal okoli 4,6 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU, ki je v letu 2004 znašal 2,4 % BDP. V primerjavi z majskim programom iz leta 2004 se rezultat za primanjkljaj za leto 2004 ocenjuje za nižjega, kot je bil predviden v proračunu. Kljub znatnemu popravku rasti BDP navzdol ostajajo cilji za obdobje 2005–2007 nespremenjeni. |
| --- | --- |

(3)

Ključni cilj srednjeročne proračunske strategije, opredeljene v programu, je približevanje k ciklično uravnoteženemu javnofinančnemu proračunu. Program predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2005 ostal pri 2,5 % BDP in da se bo nato postopoma zmanjšal na 1,5 % v letu 2007. Primarni primanjkljaj se bo po pričakovanjih le nekoliko izboljšal, in sicer z 1,5 % BDP v letu 2004 na 1,4 % v letu 2005, nato pa se bo postopoma zmanjšal na 0,5 % v letu 2007. Po načrtovanjih se bo konsolidacija dosegla pretežno s povečanjem deleža prihodkov od nizke osnove, od leta 2005 pa bodo k temu prispevali tudi izdatki. Prihodki se bodo po pričakovanjih povečali s 33 % BDP v letu 2004 na 34,5 % v letu 2007, po doseženem vrhuncu v letu 2006. Izdatki se bodo predvidoma povečali s 35,5 % BDP v letu 2004 na 36,9 % v letu 2005, nato pa se bodo postopoma zmanjšali na 36 % v letu 2007. Izvaja se tudi pomemben program javnih naložb, zaradi katerega naj bi delež javnih naložb narasel s 3,4 % BDP v letu 2004 na 5 % v letu 2007, kar bo povzročilo, da bo povprečni delež javnih naložb v programskem obdobju znašal okoli 4,6 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU, ki je v letu 2004 znašal 2,4 % BDP. V primerjavi z majskim programom iz leta 2004 se rezultat za primanjkljaj za leto 2004 ocenjuje za nižjega, kot je bil predviden v proračunu. Kljub znatnemu popravku rasti BDP navzdol ostajajo cilji za obdobje 2005–2007 nespremenjeni.

| (4) | Tveganja, ki jih vsebujejo proračunske napovedi v programu, so na splošno videti uravnotežena. Na eni strani je imela vlada v zadnjih letih dobre rezultate pri izpolnjevanju proračunskih ciljev. Nove predpostavke rasti so previdne in negativna makroekonomska tveganja se zdijo omejena. Glavno tveganje proračunskih napovedi izvira iz negotovosti glede uporabe proračunskih ukrepov, napovedanih v programu. Verjetno bi bilo težko doseči zlasti cilj glede davčnih prihodkov za leto 2005, če se ne bi uvedli izravnalni ukrepi za odpravo prometnega davka. Neuspeh pri izvajanju predvidenih ukrepov za omejevanje prekoračitev izdatkov bi lahko ogrozil proračunske cilje v programskem obdobju. Druga tveganja izvirajo iz pretežno negotovih stroškov pokojninske reforme, visokih preostalih morebitnih obveznosti, zaostalih plačil iz proračuna, preostalih obveznosti, povezanih s prihranki, in obveznosti denacionalizacije ter porabe, povezane z razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina. |
| --- | --- |

(4)

Tveganja, ki jih vsebujejo proračunske napovedi v programu, so na splošno videti uravnotežena. Na eni strani je imela vlada v zadnjih letih dobre rezultate pri izpolnjevanju proračunskih ciljev. Nove predpostavke rasti so previdne in negativna makroekonomska tveganja se zdijo omejena. Glavno tveganje proračunskih napovedi izvira iz negotovosti glede uporabe proračunskih ukrepov, napovedanih v programu. Verjetno bi bilo težko doseči zlasti cilj glede davčnih prihodkov za leto 2005, če se ne bi uvedli izravnalni ukrepi za odpravo prometnega davka. Neuspeh pri izvajanju predvidenih ukrepov za omejevanje prekoračitev izdatkov bi lahko ogrozil proračunske cilje v programskem obdobju. Druga tveganja izvirajo iz pretežno negotovih stroškov pokojninske reforme, visokih preostalih morebitnih obveznosti, zaostalih plačil iz proračuna, preostalih obveznosti, povezanih s prihranki, in obveznosti denacionalizacije ter porabe, povezane z razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina.

| (5) | Z vidika te ocene tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 %BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju, zlasti v letu 2005. Prav tako ni dovolj zagotoviti, da se doseže srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast glede uravnoteženega proračunskega stanja. Zaradi močnih ekonomskih učinkov in velikega tekočega primanjkljaja v proračunu je potrebna preudarna proračunska politika, tudi z namenom preprečevanja možnih tveganj „pregrevanja“ gospodarstva. |
| --- | --- |

(5)

Z vidika te ocene tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 %BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju, zlasti v letu 2005. Prav tako ni dovolj zagotoviti, da se doseže srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast glede uravnoteženega proračunskega stanja. Zaradi močnih ekonomskih učinkov in velikega tekočega primanjkljaja v proračunu je potrebna preudarna proračunska politika, tudi z namenom preprečevanja možnih tveganj „pregrevanja“ gospodarstva.

| (6) | Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2004 dosegel 20,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, ki jo določa Pogodba. Program napoveduje, da bo delež dolga po doseženem vrhuncu v letu 2005, ko je znašal 20,9 %, ostal na enaki ravni v letu 2007. |
| --- | --- |

(6)

Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2004 dosegel 20,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, ki jo določa Pogodba. Program napoveduje, da bo delež dolga po doseženem vrhuncu v letu 2005, ko je znašal 20,9 %, ostal na enaki ravni v letu 2007.

| (7) | Zdi se, da je Litva v sorazmerno dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Sorazmerno nizek delež dolga in sprejeti ukrepi pokojninske reforme, vključno z uvedbo naložbenih stebrov, bodo prispevali k omejitvi učinka starajočega se prebivalstva na proračun. Strategija, začrtana v programu, temelji srednjeročno na nadzorovanem javnofinančnem primanjkljaju in na dolgoročnem učinku pokojninske reforme na proračun. Vseeno je treba spremljati tveganja, povezana s stroški pokojninske reforme. Poleg tega bi reformni ukrepi na področju zdravstvenega varstva lahko vključevali višje izdatke. Vendar ima Litva sorazmerno nizek delež davkov: vrzel v vzdržnosti, ki bo dolgoročno nastala, bi lahko reševala s povečanjem tega deleža. |
| --- | --- |

(7)

Zdi se, da je Litva v sorazmerno dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Sorazmerno nizek delež dolga in sprejeti ukrepi pokojninske reforme, vključno z uvedbo naložbenih stebrov, bodo prispevali k omejitvi učinka starajočega se prebivalstva na proračun. Strategija, začrtana v programu, temelji srednjeročno na nadzorovanem javnofinančnem primanjkljaju in na dolgoročnem učinku pokojninske reforme na proračun. Vseeno je treba spremljati tveganja, povezana s stroški pokojninske reforme. Poleg tega bi reformni ukrepi na področju zdravstvenega varstva lahko vključevali višje izdatke. Vendar ima Litva sorazmerno nizek delež davkov: vrzel v vzdržnosti, ki bo dolgoročno nastala, bi lahko reševala s povečanjem tega deleža.

| (8) | Na splošno so gospodarske politike, začrtane v posodobitvi programa, skladne s širšimi ekonomsko-političnimi smernicami za zadevno državo na področju javnih financ. Obstajajo ukrepi za porabo prihodkov in prihrankov, ki so boljši od napovedanih, iz sredstev, ki jih EU sofinancira iz proračuna, za zmanjšanje primanjkljaja in za omejitev prekoračitev izdatkov. Napovedani ukrepi ne zajemajo prihrankov, pridobljenih pri postavkah, ki niso povezane s sofinanciranjem EU. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno so gospodarske politike, začrtane v posodobitvi programa, skladne s širšimi ekonomsko-političnimi smernicami za zadevno državo na področju javnih financ. Obstajajo ukrepi za porabo prihodkov in prihrankov, ki so boljši od napovedanih, iz sredstev, ki jih EU sofinancira iz proračuna, za zmanjšanje primanjkljaja in za omejitev prekoračitev izdatkov. Napovedani ukrepi ne zajemajo prihrankov, pridobljenih pri postavkah, ki niso povezane s sofinanciranjem EU.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da mora Litva:

| (i) | pravočasno izvesti davčne ukrepe, ki jih je napovedala vlada v konvergenčnem programu (davek na nepremičnine, davek na vozila) in tako napredovati v smeri uravnoteženega proračunskega stanja. To je potrebno predvsem zaradi obvladovanja pritiskov domačega povpraševanja, ki ga trenutno spodbuja velika rast posojil, pri čemer bi se hkrati preprečila povečanje tekočega proračunskega primanjkljaja in s tem povezana pospešena rast inflacije. |
| --- | --- |

(i)

pravočasno izvesti davčne ukrepe, ki jih je napovedala vlada v konvergenčnem programu (davek na nepremičnine, davek na vozila) in tako napredovati v smeri uravnoteženega proračunskega stanja. To je potrebno predvsem zaradi obvladovanja pritiskov domačega povpraševanja, ki ga trenutno spodbuja velika rast posojil, pri čemer bi se hkrati preprečila povečanje tekočega proračunskega primanjkljaja in s tem povezana pospešena rast inflacije.

| (ii) | dosledno izvajati proračun za leto 2005, da bi zmanjšala tveganje prekoračitve referenčne vrednosti, ki znaša 3 %; in |
| --- | --- |

(ii)

dosledno izvajati proračun za leto 2005, da bi zmanjšala tveganje prekoračitve referenčne vrednosti, ki znaša 3 %; in

| (iii) | porabiti dodatne prihodke ali prihodke, ki so boljši od napovedanih, ter neporabljene postavke izdatkov za zmanjšanje primanjkljaja. |
| --- | --- |

(iii)

porabiti dodatne prihodke ali prihodke, ki so boljši od napovedanih, ter neporabljene postavke izdatkov za zmanjšanje primanjkljaja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP januar 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |
| COM oktober 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |
| Inflacija po HICP (2)

  (%) | KP januar 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |
| COM oktober 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |
| Dejanski javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP januar 2005 | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| COM oktober 2004 | – 2,6 | – 2,5 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP januar 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 |
| COM oktober 2004 | – 1,4 | – 1,4 | – 0,9 | – 0,5 |
| KP maj 2004 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,4 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP januar 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |
| COM oktober 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije (COM). |

2004

2005

2006

2007

Realni BDP

(spremembe v %)

KP januar 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

COM oktober 2004

7,1

6,4

5,9

ni podatkov

KP maj 2004

7,0

7,3

6,6

6,3

Inflacija po HICP (2)

(%)

KP januar 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

COM oktober 2004

1,2

2,9

2,8

ni podatkov

KP maj 2004

0,9

2,0

2,1

2,5

Dejanski javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP januar 2005

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

COM oktober 2004

– 2,6

– 2,5

– 1,9

ni podatkov

KP maj 2004

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Primarni saldo

(v % BDP)

KP januar 2005

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

COM oktober 2004

– 1,4

– 1,4

– 0,9

– 0,5

KP maj 2004

– 1,3

– 1,2

– 0,6

– 0,4

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP januar 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

COM oktober 2004

21,1

21,7

21,3

ni podatkov

KP maj 2004

22,4

22,2

21,4

21,0

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije (COM).

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Inflacija nacionalnega indeksa cen življenjskih potrebščin za podatke v konvergenčnem programu

Viri:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije (COM).

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/13

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2004–2008

(2005/C 177/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 8. marca 2005 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje 2004–2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnost in konvergence“. Vsebuje vse obvezne podatke (2), vendar pa manjka ena neobvezna številka (dolgoročni odhodki za zdravstvo).

Makroekonomski scenarij, ki je temelj dopolnitve programa, predvideva postopen porast rasti BDP od 3,9 % leta 2004 do 4,6 % do konca programskega obdobja. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža razmeroma ugodne predpostavke o rasti. Projekcije dopolnitve programa glede inflacije so na splošno videti realistične.

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Madžarska čezmeren primanjkljaj, in ga je priporočil znižati do leta 2008. Dopolnitev programa predvideva naslednji potek primanjkljaja: 4,4 % BDP v letu 2004, 3,6 % v letu 2005, 2,9 % v letu 2006, 2,2 % v letu 2007 in 1,6 % BDP v letu 2008. Te številke so v skladu z odločbo Eurostata z dne 23. septembra 2004, ki omogoča začasno razporeditev pokojninskih skladov drugega stebra znotraj javnih financ do proračunskega obvestila marca 2007. Madžarski organi so se odločili izkoristiti to možnost in so pri predstavitvi številk o javnofinančnem primanjkljaju izključili breme drugega stebra, ki ga je ustvarila pokojninska reforma iz leta 1998 (3). Dopolnitev ohranja ciljni datum za znižanje čezmernega primanjkljaja. Po ocenjeni konsolidaciji v višini 0,9 odstotne točke BDP v letu 2004 program sedaj predvideva letno prilagoditev v višini približno 0,6–0,7 odstotne točke za preostala leta. Podlaga strategije konsolidacije iz dopolnitve programa je zmanjšanje deleža izdatkov, podprto s strukturnimi reformami in združeno z bolj zmernim znižanjem v deležu prihodkov. Najbolj izrazito zmanjšanje odhodkov naj bi se zgodilo leta 2005, kar temelji predvsem na znižanju obrestnega bremena v višini 0,5 odstotne točke in znižanju odhodkov za javne naložbe v višini 1,7 odstotne točke. Upad v odhodkih za javne naložbe naj bi se nadomestil s povečanim opiranjem na projekte PPP. Predvideni časovni okvir in kvantifikacija ukrepov za zmanjševanje stroškov v preostalih letih nista navedena dovolj podrobno. Prilagoditveni potek primarnega primanjkljaja naj bi bil podoben poteku zniževanja javnofinančnega primanjkljaja. Primarni primanjkljaj naj bi se leta 2008 spremenil v rahel presežek (vključno z bremenom pokojninske reforme).

Prilagoditveni potek, opisan v programu, in zlasti ciljni primanjkljaj za leto 2005, čemur bo sledila nadaljnja prilagoditev v višini 2 odstotnih točk BDP, se lahko šteje za ustrezen način zniževanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008, če ga podpirajo ustrezni ukrepi. Vendar pa končni cilj 2,8 % BDP (ob vključitvi bremena pokojninske reforme) pušča samo majhno varnostno rezervo, ki bi se zaradi spremembe izhodišča še zmanjšala, saj še vedno obstajajo negotovosti glede izida proračuna za leto 2004 (4). Proračunske projekcije iz programa so videti optimistične: (i) kakor omenjajo napovedi služb Komisije iz jeseni 2004, je videti, da je doseganje ciljnih primanjkljajev za leti 2005 in 2006 izpostavljeno tveganju, da ju bo potrebno zvišati. Za leto 2005 se pri tem upošteva, da je vlada vzpostavila rezervni paket „za izredne primere“ v višini 0,5 % BDP ob morebitnem nedoseganju cilja za leto 2005. Čeprav je obstoj te rezerve dobrodošel, se ob upoštevanju tveganj v zvezi s proračunom za leto 2005 dodeljeni znesek ne zdi zadosten. Poleg tega obstaja zaskrbljenost, da bi se te rezerve sprostile prezgodaj v letu, kar bi zmanjšalo spodbude za strogo izvajanje proračuna za leto 2005. Če cilja za 2005 in 2006 ne bosta dosežena, se bo zvečal pritisk na prilagoditev v letih 2007 in 2008. (ii) Znižanje odhodkov je izpostavljeno tveganjem, saj se lahko zgodi, da reformni ukrepi, vključeni v proračun za leto 2005, niso vključeni v celovito strategijo reform. (iii) Obstaja tudi zaskrbljenost glede doseganja ciljev za odhodke in prihodke, saj cilji, določeni v prejšnjih letih, še zdaleč niso bili doseženi. Morebitna znižanja stopenj DDV v okviru tekočih davčnih reform bi lahko tudi povečala tveganja, čeprav naj bi jih nadomestile druge stopnje; njihova časovna razporeditev zahteva torej skrbno presojo in bi morala biti možna le ob polnem doseganju ciljev za primanjkljaj. (iv) Tveganje lahko izhaja tudi iz dejstva, da so bila vračila DDV, povezana z ekonomskimi aktivnostmi iz leta 2004, prestavljena, vendar so se vladni organi obvezali pospešiti ta vračila, tako da ne bodo bremenila proračuna 2005. Po drugi strani lahko ta okrepljeni nadzor vračil DDV, ki se je začel na koncu leta 2004, prispeva tudi k znižanju pričakovanega izpada prihodkov iz DDV, kar predstavlja negativno tveganje.

V skladu s to oceno obstaja tveganje, da bodo proračunski izidi slabši od predvidenih v dopolnitvi. Čeprav se torej prilagoditveni potek iz programa in zlasti ciljni primanjkljaj za leto 2005, čemur bo sledila nadaljnja prilagoditev v višini 2 odstotnih točk BDP, zdi primeren za to, da se do leta 2008 čezmerni primanjkljaj zniža, se proračunska naravnanost iz programa ne zdi zadostna za izvajanje tega poteka in zato ne more povsem zagotoviti, da se bo do leta 2008 primanjkljaj znižal pod 3 % BDP. Da bi prilagoditveni potek postal zanesljiv, bi bili potrebni novi ukrepi. Najbolj pomembno se zdi zlasti doseči novi cilj za leto 2005. Glede na zgornjo oceno bi bili primerni dodatni ukrepi v višini najmanj Formula odstotne točke BDP.

Ocenjuje se, da znaša leta 2004 delež javnega dolga 56,7 % BDP (dosegel bi 59,9 % BDP, če se vključi breme pokojninske reforme, kar je le malo manj od referenčne vrednosti Pogodbe 60 % BDP). Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za približno 7 odstotnih točk. Tveganja glede deleža javnega dolga ustrezajo tveganjem glede projekcij za primanjkljaj.

Videti je, da je zaradi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva ogrožena dolgoročna vzdržnost madžarskih javnih financ. Tveganja so delno povezana z negotovostmi, ki zadevajo dolgoročne proračunske trende, zaradi pomanjkanja podatkov glede projekcij o odhodkih za zdravstveno varstvo. Strategija, opisana v programu, temelji zlasti na konsolidaciji proračuna v naslednjih nekaj letih in na dodatnih reformnih ukrepih, ki jih bo treba izvesti v prihodnosti. Reformirani pokojninski sistem, vključno z uvedbo drugega naložbenega stebra, znatno prispeva k zmanjšanju proračunskega učinka staranja prebivalstva in zmanjšanju tveganj, da postanejo javne finance nevzdržne. Vendar pa je pomembno izvesti druge reforme, zlasti na področju zdravstvenega varstva, ter na srednji rok odločno izvesti načrtovano proračunsko konsolidacijo.

Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi programa, so deloma skladne s temeljnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Javnofinančni primanjkljaj je bilo treba „zanesljivo in trajnostno znižati v okviru večletnega obdobja, skladno s sklepi, ki jih sprejme Svet, v smislu opravljanja proračunskega nadzora“. Čeprav je Madžarska dejansko izvršila prilagoditev proračuna v letu 2004, kakor je dne 18. januarja 2005 sklenil Svet na podlagi člena 104(8) Pogodbe, ni spoštovala člena 104(7) priporočil Sveta z dne 5. julija 2004 glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Glede na zgoraj navedeno oceno in ob upoštevanju priporočil Sveta iz člena 104(7) z dne 8. marca 2005, je Svet mnenja, da mora Madžarska:

| (i) | ukrepati v srednjeročnem okviru, da na zanesljiv in trajnosten način do leta 2008 doseže primanjkljaj, vključno z bremenom pokojninske reforme, pod 3 % BDP, zlasti z dodatnimi ukrepi za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005 in naknadne prilagoditve v višini 2 odstotnih točk BDP za znižanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 ter z izkoriščanjem vsake priložnosti za pospešitev prilagoditve proračuna; |
| --- | --- |

(i)

ukrepati v srednjeročnem okviru, da na zanesljiv in trajnosten način do leta 2008 doseže primanjkljaj, vključno z bremenom pokojninske reforme, pod 3 % BDP, zlasti z dodatnimi ukrepi za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005 in naknadne prilagoditve v višini 2 odstotnih točk BDP za znižanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 ter z izkoriščanjem vsake priložnosti za pospešitev prilagoditve proračuna;

| (ii) | poskrbi, da bosta časovna razporeditev in izvedba katerih koli znižanj davkov možni le z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, ki je bila predložena decembra 2004; |
| --- | --- |

(ii)

poskrbi, da bosta časovna razporeditev in izvedba katerih koli znižanj davkov možni le z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, ki je bila predložena decembra 2004;

| (iii) | nadaljuje, v skladu z obvezami, s predvidenimi reformami javne uprave, zdravstvenega in izobraževalnega sistema, tudi zaradi izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

nadaljuje, v skladu z obvezami, s predvidenimi reformami javne uprave, zdravstvenega in izobraževalnega sistema, tudi zaradi izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| COM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | pribl. 4 | 4-4,5 | 4,5-5,0 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| COM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 | pribl. 6,5 | pribl. 4,5 | pribl. 4 | pribl. 3,5 | pribl. 3 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 (5) | – 4,4 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Vključno s pokojninsko reformo (6) | – 5,3 | – 4,7 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 |
| COM (7) | – 5,5 | – 5,2 | – 4,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 (8) | – 4,6 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,1 | – 2,7 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2004 (5) | – 0,4 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Vključno s pokojninsko reformo (6) | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 |
| COM (7) | – 1,1 | – 1,2 | – 1,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 (8) | – 0,5 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |
| Javnofinančni bruto dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2004 (5) | 56,7 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Vključno s pokojninsko reformo (6) | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |
| COM (7) | 59,7 | 59,5 | 58,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP maj 2004 (8) | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7 |
| Konvergenčni program (KP); Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(sprememba v %)

KP dec. 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

COM

3,9

3,7

3,8

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

3,3-3,5

3,5-4,0

pribl. 4

4-4,5

4,5-5,0

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

COM

6,9

4,6

4,2

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004

pribl. 6,5

pribl. 4,5

pribl. 4

pribl. 3,5

pribl. 3

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004 (5)

– 4,4

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Vključno s pokojninsko reformo (6)

– 5,3

– 4,7

– 4,1

– 3,4

– 2,8

COM (7)

– 5,5

– 5,2

– 4,7

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004 (8)

– 4,6

– 4,1

– 3,6

– 3,1

– 2,7

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2004 (5)

– 0,4

0,0

0,2

0,6

1,0

Vključno s pokojninsko reformo (6)

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,1

COM (7)

– 1,1

– 1,2

– 1,1

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004 (8)

– 0,5

– 0,2

0,1

0,3

0,4

Javnofinančni bruto dolg

(v % BDP)

KP dec. 2004 (5)

56,7

55,5

53,0

50,6

48,3

Vključno s pokojninsko reformo (6)

59,9

58,6

56,8

54,9

53,2

COM (7)

59,7

59,5

58,9

ni podatkov

ni podatkov

KP maj 2004 (8)

59,4

57,9

56,8

55,6

53,7

Konvergenčni program (KP); Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(2)  Primarni saldo ni izračunan v skladu s konvencionalno opredelitvijo.

(3)  Vključno z bremenom pokojninske reforme bi bil potek primanjkljaja javnih financ 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % in 2,8 % BDP med letoma 2004 in 2008.

(4)  Obstajajo računovodske negotovosti glede izplačil subvencij za kmetijstvo, ki bi lahko znižale razliko med primanjkljajem na podlagi izvršenih izplačil in primanjkljajem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, kar bi povečalo primanjkljaj na podlagi nastanka poslovnega dogodka v letu 2004. Če se vračila DDV pospešijo, kakor so navedli madžarski organi, se lahko primanjkljaj iz leta 2004 poveča za vsaj 0,7 odstotne točke.

(5)  Madžarski organi so se odločili, da prehodno obdobje, ki ga je dodelil Eurostat, uporabijo za razvrstitev pokojninskih skladov drugega stebra znotraj sektorja države. Glede na program v maju 2004 ta začasna razvrstitev znižuje letne številke za javnofinančni primanjkljaj za 0,9–1,2 odstotne točke med letoma 2004 in 2008. Začasno obdobje se zaključi s proračunskim obvestilom iz marca 2007.

(6)  Te številke niso prilagojene, tj. ne vključujejo bremena pokojninske reforme. Podane so zaradi primerjave s prejšnjim programom in napovedjo služb Komisije iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju dejstva, da cilj za leti 2007 in 2008 ne bo imel od te prerazporeditve pokojninskih skladov znotraj javnih financ nobene koristi.

(7)  Te napovedi Komisije so neprilagojene številke, tj. upoštevajo breme pokojninske reforme.

(8)  Te številke, zajete v konvergenčnem programu Madžarske iz maja 2004, vključujejo breme pokojninske reforme.

Viri:

Konvergenčni program (KP); Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/17

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o dopolnjenem konvergenčnem programu Slovenije, 2004–2007

(2005/C 177/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | 8. marca 2005 je Svet preučil dopolnjeni konvergenčni program Slovenije za obdobje od 2004 do 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Državni računi niso v celoti usklajeni s standardi ESR 95, kar izhaja iz obsežnega deleža odstotka BDP „drugih“ prihodkov in odhodkov. Slovenija je zato pozvana, da doseže popolno usklajenost z zahtevami po podatkih. |
| --- | --- |

(1)

8. marca 2005 je Svet preučil dopolnjeni konvergenčni program Slovenije za obdobje od 2004 do 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Državni računi niso v celoti usklajeni s standardi ESR 95, kar izhaja iz obsežnega deleža odstotka BDP „drugih“ prihodkov in odhodkov. Slovenija je zato pozvana, da doseže popolno usklajenost z zahtevami po podatkih.

| (2) | Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, odraža izvedljive predpostavke o rasti. Scenarij predvideva, da bo realna rast BDP, ocenjena na 4,0 % v letu 2004, še naprej ostala približno na navedeni ravni skozi preostalo programsko obdobje. Napovedana inflacija se zdi dosegljiva, kljub temu pa ostajajo tveganja. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, odraža izvedljive predpostavke o rasti. Scenarij predvideva, da bo realna rast BDP, ocenjena na 4,0 % v letu 2004, še naprej ostala približno na navedeni ravni skozi preostalo programsko obdobje. Napovedana inflacija se zdi dosegljiva, kljub temu pa ostajajo tveganja.

| (3) | Cilj proračunske strategije, na kateri temelji program, je doseči zdrave javne finance, kot je opredeljeno s proračunskim položajem blizu ravnovesja, vendar ne v programskem obdobju. Program predvideva postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v obravnavanem obdobju, dosledno s trajnim znižanjem deleža izdatkov v odstotku BDP. Potem ko naj bi delež prihodkov do leta 2006 stalno upadal, naj bi proti koncu programskega obdobja poskočil zaradi neto pozitivnega vpliva članstva v EU na proračun. V skladu s potekom prilagoditve naj bi se primanjkljaj v prihodnjih štirih letih prepolovil in v letu 2007 padel rahlo pod 1 %. V primerjavi s predhodnim programom sedanja dopolnitev programa ob rahlo ugodnejšem makroekonomskem scenariju na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev. |
| --- | --- |

(3)

Cilj proračunske strategije, na kateri temelji program, je doseči zdrave javne finance, kot je opredeljeno s proračunskim položajem blizu ravnovesja, vendar ne v programskem obdobju. Program predvideva postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v obravnavanem obdobju, dosledno s trajnim znižanjem deleža izdatkov v odstotku BDP. Potem ko naj bi delež prihodkov do leta 2006 stalno upadal, naj bi proti koncu programskega obdobja poskočil zaradi neto pozitivnega vpliva članstva v EU na proračun. V skladu s potekom prilagoditve naj bi se primanjkljaj v prihodnjih štirih letih prepolovil in v letu 2007 padel rahlo pod 1 %. V primerjavi s predhodnim programom sedanja dopolnitev programa ob rahlo ugodnejšem makroekonomskem scenariju na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev.

| (4) | Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Izvedljiv makroekonomski scenarij po eni strani podpira cilje glede primanjkljaja. Poleg tega lahko vlada, kakor je to storila leta 2004, zavrne zahteve po dodatnih izdatkih z namenom, da obvaruje ciljno stopnjo primanjkljaja v primeru, da je zaradi neugodnih pogojev ta ogrožena. Letna izguba prihodka iz DDV v višini 0,3 % BDP, predvidena za leta 2005–2007, se lahko tudi preceni, kar lahko privede do preveč previdnih projekcij o davčnih prihodkih. Po drugi strani pa je lahko po sprejeti davčni reformi stopnja neposrednih prihodkov iz naslova davkov negotova. Hkrati je rezultat za leto 2007 delno posledica nove finančne perspektive EU 2007–2013, ki predvideva znatno povišanje neto proračunskih prilivov iz proračuna EU. Poleg tega obstaja tveganje za prekoračitev izdatkov, zlasti glede pokojninskih postavk, če bi proučitev obstoječe indeksacijske formule za pokojnine, napovedane za leto 2006, privedla do znižanja parametrov. |
| --- | --- |

(4)

Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Izvedljiv makroekonomski scenarij po eni strani podpira cilje glede primanjkljaja. Poleg tega lahko vlada, kakor je to storila leta 2004, zavrne zahteve po dodatnih izdatkih z namenom, da obvaruje ciljno stopnjo primanjkljaja v primeru, da je zaradi neugodnih pogojev ta ogrožena. Letna izguba prihodka iz DDV v višini 0,3 % BDP, predvidena za leta 2005–2007, se lahko tudi preceni, kar lahko privede do preveč previdnih projekcij o davčnih prihodkih. Po drugi strani pa je lahko po sprejeti davčni reformi stopnja neposrednih prihodkov iz naslova davkov negotova. Hkrati je rezultat za leto 2007 delno posledica nove finančne perspektive EU 2007–2013, ki predvideva znatno povišanje neto proračunskih prilivov iz proračuna EU. Poleg tega obstaja tveganje za prekoračitev izdatkov, zlasti glede pokojninskih postavk, če bi proučitev obstoječe indeksacijske formule za pokojnine, napovedane za leto 2006, privedla do znižanja parametrov.

| (5) | Glede na to oceno tveganja je možno, da proračunska naravnanost v programu ne zagotovi dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev 3-odstotnega praga primanjkljaja ob običajnih makroekonomskih nihanjih, razen za zadnje leto programa. Prav tako ne zadostuje za zagotovitev, da bi se do leta 2007 dosegel srednjeročni cilj proračunskega položaja blizu ravnovesja iz Pakta stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to oceno tveganja je možno, da proračunska naravnanost v programu ne zagotovi dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev 3-odstotnega praga primanjkljaja ob običajnih makroekonomskih nihanjih, razen za zadnje leto programa. Prav tako ne zadostuje za zagotovitev, da bi se do leta 2007 dosegel srednjeročni cilj proračunskega položaja blizu ravnovesja iz Pakta stabilnosti in rasti.

| (6) | Bruto javni dolg je razmeroma nizek: ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 30,2 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in da se bo do leta 2007 spustil na 29,7 %. |
| --- | --- |

(6)

Bruto javni dolg je razmeroma nizek: ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 30,2 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in da se bo do leta 2007 spustil na 29,7 %.

| (7) | Videti je, da je Slovenija v tveganem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva. Reforma, ki poteka na področju pokojninskega sistema, je pozitivno vplivala na proračun, vendar pa ostaja predvideno povečanje izdatkov za pokojnine po letu 2020 na zelo visokih ravneh. Poleg tega pa bi kljub uvedbi nekaterih ukrepov za racionalizacijo sistema zdravstvenega varstva v letu 2004 dodatna, znatna reforma sistema zdravstvenega varstva prispevala k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ |
| --- | --- |

(7)

Videti je, da je Slovenija v tveganem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva. Reforma, ki poteka na področju pokojninskega sistema, je pozitivno vplivala na proračun, vendar pa ostaja predvideno povečanje izdatkov za pokojnine po letu 2020 na zelo visokih ravneh. Poleg tega pa bi kljub uvedbi nekaterih ukrepov za racionalizacijo sistema zdravstvenega varstva v letu 2004 dodatna, znatna reforma sistema zdravstvenega varstva prispevala k izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da bi morala Slovenija:

| (i) | izkoristiti vse priložnosti za pospešeno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja; |
| --- | --- |

(i)

izkoristiti vse priložnosti za pospešeno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja;

| (ii) | izvede dodatne ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z reformo pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(ii)

izvede dodatne ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z reformo pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekc

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP januar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |
| COM oktober 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP januar 2005 (2) | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| COM oktober 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | ni podatkov |
| KP maj 2004 (2) | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP januar 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 |
| COM oktober 2004 | – 2,3 | – 2,2 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP januar 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| COM oktober 2004 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP januar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |
| COM oktober 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | ni podatkov |
| KP maj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM) |

2004

2005

2006

2007

Realni BDP

(spremembe v %)

KP januar 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

COM oktober 2004

4,0

3,6

3,8

ni podatkov

KP maj 2004

3,6

3,7

3,8

3,9

Inflacija po HICP

(%)

KP januar 2005 (2)

3,6

3,0

2,7

2,6

COM oktober 2004

3,9

3,4

3,0

ni podatkov

KP maj 2004 (2)

3,3

3,0

2,7

2,6

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP januar 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

COM oktober 2004

– 2,3

– 2,2

– 1,9

ni podatkov

KP maj 2004

– 1,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

Primarni saldo

(v % BDP)

KP januar 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

COM oktober 2004

– 0,3

– 0,2

– 0,1

ni podatkov

KP maj 2004

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP januar 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

COM oktober 2004

30,9

30,8

30,6

ni podatkov

KP maj 2004

29,1

29,5

29,4

28,4

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM)

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  CPI inflacija za konvergenčni program

Viri:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM)

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/19

---

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/2004–2009/2010

(2005/C 177/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 8. marca 2005 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, ki obravnava obdobje 2003/2004–2009/2010. Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi odhodki in prihodki sicer temeljijo na sestavnih elementih ESR 95, vendar uporabljajo metode agregacije, ki se razlikujejo od usklajenega ukrepa; na salda to ne vpliva (2). Dopolnitev prav tako še naprej obravnava prilive iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženja. V skladu s tem je Združeno kraljestvo pozvano, da doseže popolno skladnost z zahtevami po podatkih. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 8. marca 2005 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, ki obravnava obdobje 2003/2004–2009/2010. Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi odhodki in prihodki sicer temeljijo na sestavnih elementih ESR 95, vendar uporabljajo metode agregacije, ki se razlikujejo od usklajenega ukrepa; na salda to ne vpliva (2). Dopolnitev prav tako še naprej obravnava prilive iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženja. V skladu s tem je Združeno kraljestvo pozvano, da doseže popolno skladnost z zahtevami po podatkih.

| (2) | Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske projekcije: osrednji makroekonomski scenarij; in scenarij nižje rasti, ki temelji na predpostavki, da bo rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot v osrednji napovedi; ta scenarij je podlaga projekcij za javne finance. Scenarij nižje rasti se tako šteje kot referenčna podlaga za vrednotenje proračunskih projekcij in odraža na splošno uresničljive predpostavke. Scenarij predvideva v letu 2005 realno rast BDP v višini 3 %, kar je le malo nižje kot rast v višini 3

  % v letu 2004, nato pa upočasnitev na 2

  % do leta 2007/2008. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij bi bila lahko rast BDP v letu 2005 počasnejša od napovedi. Vendar se bo v srednjeročnem obdobju predpostavka o rasti trenda, ki je temelj projekcij o javnih financah, zelo verjetno izkazala za previdno. Tudi projekcije o inflaciji iz programa se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Okvir proračunske politike Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da med ekonomskim ciklusom vlada najema posojila samo za financiranje neto naložb, ne pa za kritje tekočih izdatkov; „pravilo o vzdržnosti naložb“ pa ima namen ohraniti neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP skozi ves ciklus. Znotraj tega okvira dopolnitev programa predvideva zmanjšanje primanjkljaja z ocenjenih 3,2 % BDP v proračunskem letu 2003/2004 pod 3 % referenčne vrednosti za leto 2004/2005 (proračunsko leto je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Nato dopolnitev predvideva nadaljnje postopno zmanjševanje primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, do višine 1,7 % v letu 2008/2009. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vendar bi pričakovano povišanje deleža prihodkov v primeru, da bi do njega prišlo, pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Znotraj celotne ravni odhodkov se izvaja pomemben program javnih naložb, ki ima namen zvišati neto javne naložbe z 1,9 % BDP v letu 2004/2005 na 2,4 % v letu 2007/2008. Glede na dopolnitev iz leta 2003 so bile projekcije glede primanjkljaja tako za to kot za naslednje proračunsko leto popravljene navzgor; vendar po letu 2005/2006 srednjeročne projekcije iz dopolnitve predstavljajo rahlo hitrejšo konsolidacijo javnih financ kot je tista, ki izhaja iz prejšnje dopolnitve. |
| --- | --- |

(3)

Okvir proračunske politike Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da med ekonomskim ciklusom vlada najema posojila samo za financiranje neto naložb, ne pa za kritje tekočih izdatkov; „pravilo o vzdržnosti naložb“ pa ima namen ohraniti neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP skozi ves ciklus. Znotraj tega okvira dopolnitev programa predvideva zmanjšanje primanjkljaja z ocenjenih 3,2 % BDP v proračunskem letu 2003/2004 pod 3 % referenčne vrednosti za leto 2004/2005 (proračunsko leto je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Nato dopolnitev predvideva nadaljnje postopno zmanjševanje primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, do višine 1,7 % v letu 2008/2009. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vendar bi pričakovano povišanje deleža prihodkov v primeru, da bi do njega prišlo, pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Znotraj celotne ravni odhodkov se izvaja pomemben program javnih naložb, ki ima namen zvišati neto javne naložbe z 1,9 % BDP v letu 2004/2005 na 2,4 % v letu 2007/2008. Glede na dopolnitev iz leta 2003 so bile projekcije glede primanjkljaja tako za to kot za naslednje proračunsko leto popravljene navzgor; vendar po letu 2005/2006 srednjeročne projekcije iz dopolnitve predstavljajo rahlo hitrejšo konsolidacijo javnih financ kot je tista, ki izhaja iz prejšnje dopolnitve.

| (4) | Nedvomno obstaja tveganje, da bi bil proračunski rezultat kratkoročno lahko slabši od predvidenega v programu. Tako kratkoročno kot srednjeročno obstajajo tveganja v zvezi z obsegom, do katerega bo napredovalo dvigovanje davka od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti odhodkov od leta 2006/2007 dalje se bodo morala ministrstva prilagoditi manjšim proračunskim sredstvom in v ta namen morda uporabiti zbrane neporabljene salde. Vendar so od leta 2006/2007 dalje razmeroma previdne makroekonomske projekcije protiutež negativnim tveganjem. |
| --- | --- |

(4)

Nedvomno obstaja tveganje, da bi bil proračunski rezultat kratkoročno lahko slabši od predvidenega v programu. Tako kratkoročno kot srednjeročno obstajajo tveganja v zvezi z obsegom, do katerega bo napredovalo dvigovanje davka od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti odhodkov od leta 2006/2007 dalje se bodo morala ministrstva prilagoditi manjšim proračunskim sredstvom in v ta namen morda uporabiti zbrane neporabljene salde. Vendar so od leta 2006/2007 dalje razmeroma previdne makroekonomske projekcije protiutež negativnim tveganjem.

| (5) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska usmeritev iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za primer prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob preteklih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. Vendar se zaradi zmanjšane nestanovitnosti gospodarstva Združenega kraljestva v zadnjih letih in previdnega pristopa do predpostavk o rasti, ki so temelj projekcij o javnih financah, tveganje v poznejših letih zdi zanemarljivo. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti o uravnoteženem proračunskem stanju dosežen do leta 2009/2010. Vendar je treba istočasno upoštevati, da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj omenjenega pomembnega programa javnih naložb. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska usmeritev iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za primer prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob preteklih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. Vendar se zaradi zmanjšane nestanovitnosti gospodarstva Združenega kraljestva v zadnjih letih in previdnega pristopa do predpostavk o rasti, ki so temelj projekcij o javnih financah, tveganje v poznejših letih zdi zanemarljivo. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti o uravnoteženem proračunskem stanju dosežen do leta 2009/2010. Vendar je treba istočasno upoštevati, da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj omenjenega pomembnega programa javnih naložb.

| (6) | Ocenjuje se, da je delež bruto javnega dolga dosegel 39,5 % BDP leta 2003/04, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, tj. 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež javnega dolga zmerno narasel za manj kot dve odstotni točki v obdobju do leta 2009/2010. |
| --- | --- |

(6)

Ocenjuje se, da je delež bruto javnega dolga dosegel 39,5 % BDP leta 2003/04, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, tj. 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež javnega dolga zmerno narasel za manj kot dve odstotni točki v obdobju do leta 2009/2010.

| (7) | Videti je, da je Združeno kraljestvo kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v razmeroma ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Razmeroma nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. Višjih stroškov zaradi staranja prebivalstva ni mogoče izključiti, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojnin, ki bi lahko imela posledice za javne finance, vendar organi z aprilom 2005 uvajajo sklad za pokojninsko zavarovanje („Pension Protection Fund“), ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem, kadar sponzorsko podjetje postane plačilno nesposobno in v shemi ni dovolj sredstev za izpolnitev njegovih obveznosti. Ti ukrepi so dobrodošli, njihovo učinkovitost pa je treba še preskusiti. Razmeroma nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi lahko nastala v dolgoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Videti je, da je Združeno kraljestvo kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v razmeroma ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Razmeroma nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. Višjih stroškov zaradi staranja prebivalstva ni mogoče izključiti, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojnin, ki bi lahko imela posledice za javne finance, vendar organi z aprilom 2005 uvajajo sklad za pokojninsko zavarovanje („Pension Protection Fund“), ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem, kadar sponzorsko podjetje postane plačilno nesposobno in v shemi ni dovolj sredstev za izpolnitev njegovih obveznosti. Ti ukrepi so dobrodošli, njihovo učinkovitost pa je treba še preskusiti. Razmeroma nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi lahko nastala v dolgoročnem obdobju.

| (8) | V dopolnitvi orisane ekonomske politike se deloma skladajo s posebnim priporočilom glede javnih financ, naslovljenim na Združeno kraljestvo, iz dopolnitve širših smernic gospodarskih politik (BEPG) za leto 2004, tj. da si mora Združeno kraljestvo „prizadevati, da se izogne nastanku čezmernega primanjkljaja, da izboljša ciklično prilagojeni položaj zaradi konsolidacije javnih financ, v skladu z uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom v srednjeročnem obdobju“. Nedvomno obstaja tveganje, da bi bil kratkoročno proračunski rezultat lahko slabši od predvidenega v programu. Poleg tega načrtovana rahlo ekspanzionistična usmeritev v letu 2005/06 in proračunska usmeritev v srednjeročnem obdobju nista v skladu s priporočilom iz širših smernic gospodarskih politik. |
| --- | --- |

(8)

V dopolnitvi orisane ekonomske politike se deloma skladajo s posebnim priporočilom glede javnih financ, naslovljenim na Združeno kraljestvo, iz dopolnitve širših smernic gospodarskih politik (BEPG) za leto 2004, tj. da si mora Združeno kraljestvo „prizadevati, da se izogne nastanku čezmernega primanjkljaja, da izboljša ciklično prilagojeni položaj zaradi konsolidacije javnih financ, v skladu z uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom v srednjeročnem obdobju“. Nedvomno obstaja tveganje, da bi bil kratkoročno proračunski rezultat lahko slabši od predvidenega v programu. Poleg tega načrtovana rahlo ekspanzionistična usmeritev v letu 2005/06 in proračunska usmeritev v srednjeročnem obdobju nista v skladu s priporočilom iz širših smernic gospodarskih politik.

Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da mora Združeno kraljestvo

| (i) | zagotoviti, da bo primanjkljaj v skladu z načrti pod 3 % BDP, in |
| --- | --- |

(i)

zagotoviti, da bo primanjkljaj v skladu z načrti pod 3 % BDP, in

| (ii) | izboljšati ciklično prilagojeno stanje zaradi zagotovitve, da se bo v srednjeročnem obdobju doseglo in ohranilo uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek. |
| --- | --- |

(ii)

izboljšati ciklično prilagojeno stanje zaradi zagotovitve, da se bo v srednjeročnem obdobju doseglo in ohranilo uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| 1. | Glavna makroekonomska napoved |
| --- | --- |

1.

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP – glavna napoved

(sprememba v %)

KP 12/2004

3Formula

3–3Formula

2Formula–3

2Formula–2Formula

ni pod.

COM

3,3

2,8

2,8

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

3–3Formula

3–3Formula

2Formula–3

ni pod.

ni pod.

Inflacija po HICP

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

ni pod.

COM

1,4

1,9

2,0

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

1Formula

2

2

ni pod.

ni pod.

| 2. | Makroekonomska napoved, ki je temelj za javne finance |
| --- | --- |

2.

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

Realni BDP – javne finance (4)

(sprememba v %)

KP 12/2004

3Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

COM (5)

3,3

2,8

2,8

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

3Formula

2Formula

2Formula

2Formula

2Formula

Inflacija po HICP

(%)

KP 12/2004

1Formula

1Formula

2

2

2

COM (5)

1,4

1,9

2,0

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

1Formula

2

2

2

2

Javnofinančni saldo (6)

(v % BDP)

KP 12/2004

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

COM (5)

– 2,8

– 2,6

– 2,4

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

– 2,7

– 2,5

– 2,2

– 2,1

– 1,9

Primarni saldo (7)

(v % BDP)

KP 12/2004

– 0,9

– 0,7

– 0,2

– 0,1

ni pod.

COM (5)

– 0,9

– 0,6

– 0,4

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

– 0,5

– 0,4

ni pod.

ni pod.

ni pod.

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP 12/2004 (3)

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

COM (5)

– 2,7

– 2,4

– 2,1

ni pod.

ni pod.

KP 12/2004 (3)

– 2,4

– 2,4

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP 12/2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

COM (5)

40,4

40,9

41,2

ni pod.

ni pod.

KP 12/2003

40,2

40,8

41,1

41,4

41,5

Konvergenčni program (KP); napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM;) izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Organi Združenega kraljestva so v tehničnih razpravah s Komisijo ponudili koristna pojasnila o podatkih. Če bi bila ta tehnična pojasnila navedena v dopolnitvi, bi se štelo, da je program v veliki meri usklajen z zahtevami po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

(3)  Izračun služb Komisije na podlagi informacij iz programa.

(4)  Napoved BDP, ki je temelj za projekcije organov o javnih financah; temelji na oceni rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja od osrednjega scenarija organov.

(5)  Podatki Komisije se nanašajo na koledarsko leto (na primer koledarsko leto 2004 ustreza finančnemu letu 2004/2005).

(6)  Organi Združenega kraljestva v svoje projekcije za javnofinančni saldo vključujejo letne prilive od prodaje UMTS licenc v letu 2000 v višini 1,0 milijarde £. Ustrezna prilagoditev zaradi usklajevanja proračuna s postopkom za čezmerni primanjkljaj povzroča letno zmanjšanje salda (se pravi povečanje primanjkljaja) za približno 0,1 odstotne točke. Vsi podatki iz tabele so podani po prilagoditvi podatkov iz dopolnitve, ki so jo opravile službe Komisije.

(7)  Organi navajajo primarne salde ob izključevanju neto obresti in ne zgolj plačil obresti tako kot službe Komisije. Številke v tabeli prikazujejo zneske, ki so jih službe Komisije preračunale na podlagi tabele 4.4 iz dopolnitve programa.

Viri:

Konvergenčni program (KP); napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM;) izračuni služb Komisije.

---

Komisija

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/22

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. julija 2005

(2005/C 177/08)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2054 |
| JPY | japonski jen | 135,29 |
| DKK | danska krona | 7,4604 |
| GBP | funt šterling | 0,68995 |
| SEK | švedska krona | 9,373 |
| CHF | švicarski frank | 1,5601 |
| ISK | islandska krona | 78,65 |
| NOK | norveška krona | 7,9515 |
| BGN | lev | 1,956 |
| CYP | ciprski funt | 0,5738 |
| CZK | češka krona | 30,158 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 246,48 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6961 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 4,1141 |
| RON | romunski leu | 3,5605 |
| SIT | slovenski tolar | 239,48 |
| SKK | slovaška krona | 38,989 |
| TRY | turška lira | 1,6089 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6108 |
| CAD | kanadski dolar | 1,469 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3736 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7904 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0354 |
| KRW | južnokorejski won | 1 247,29 |
| ZAR | južnoafriški rand | 8,0343 |
| CNY | kitajski juan | 9,9765 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,303 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 818,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5805 |
| PHP | filipinski peso | 66,99 |
| RUB | ruski rubelj | 34,577 |
| THB | tajski bat | 50,398 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2054

JPY

japonski jen

135,29

DKK

danska krona

7,4604

GBP

funt šterling

0,68995

SEK

švedska krona

9,373

CHF

švicarski frank

1,5601

ISK

islandska krona

78,65

NOK

norveška krona

7,9515

BGN

lev

1,956

CYP

ciprski funt

0,5738

CZK

češka krona

30,158

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

246,48

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6961

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

4,1141

RON

romunski leu

3,5605

SIT

slovenski tolar

239,48

SKK

slovaška krona

38,989

TRY

turška lira

1,6089

AUD

avstralski dolar

1,6108

CAD

kanadski dolar

1,469

HKD

hongkonški dolar

9,3736

NZD

novozelandski dolar

1,7904

SGD

singapurski dolar

2,0354

KRW

južnokorejski won

1 247,29

ZAR

južnoafriški rand

8,0343

CNY

kitajski juan

9,9765

HRK

hrvaška kuna

7,303

IDR

indonezijska rupija

11 818,95

MYR

malezijski ringit

4,5805

PHP

filipinski peso

66,99

RUB

ruski rubelj

34,577

THB

tajski bat

50,398

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/23

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2005/C 177/09)

(Besedilo velja za EGP)

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Italija (Toskana)

Št. pomoči: N 7/2004

Naziv: Pomoč na področju ribištva.

Cilj: Pomoč na področju ribištva in ribogojstva.

Pravna podlaga: Legge regionale del 23 dicembre 2003.

Proračun: 4,39 milijonov EUR.

Trajanje: 3 leta

Intenzivnost ali znesek pomoči: Po stopnjah, predvidenih z Uredbo št. 2792/1999.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Grčija

Številka pomoči: N 105/2004

Naslov: Spremembe sklada rizičnega kapitala TANEO

Cilj: Sklad sredstev, namenjen vlaganjem z vlagatelji iz zasebnega sektorja v nove sklade tveganega kapitala, ki bodo izmenoma vlagali v nova mala in srednje velika podjetja, po možnosti v njihovem začetnem obdobju.

Pravna podlaga: Ν. 2843/2000 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 219) περί εκσυγχρονισμού των χρηματιστηριακών συναλλαγών, εισαγωγή εταιριών επενδύσεων στην ποντοπόρο ναυτιλία στο Χρηματιστήριο Αξιών Αθηνών και άλλων

ΑΡΘΡΟ 28 (όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 8 του Ν. 2992/2002 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 54) περί ενίσχυσης της κεφαλαιαγοράς, ανάπτυξης της επιχειρηματικότητας και άλλων διατάξεων)

Proračun: 45 milijonov evrov

Trajanje: Do leta 2016

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 180/2004

Naziv: Raziskovalna in razvojna podpora naložbam v nekaterih sektorjih (meta-distretti) v Lombardiji

Cilj: Shema spreminja originalen program pomoči N 311/2003 in razširja svoj obseg z (1) dodajanjem novega industrijskega sektorja (informacijska in komunikacijska tehnologija) ter (2) zajemom velikega števila upravičencev — prvotno omejenih na mala in srednje velika podjetja — ki zdaj vključujejo javne/zasebne konzorcije malih in srednje velikih podjetij, velika podjetja, univerze, raziskovalne ustanove EU in nacionalne fundacije.

Pravna podlaga: Legge regionale del 24.3.2003 n. 3 art. 2, comma 5 „Modifiche a leggi regionali in material di organizzazione, sviluppo economico, territorio e seervizi alla persona“

Proračun: Skupni proračun sheme bo domnevno znašal 90–110 milijonov

Intenzivnost ali znesek: Za osnovne raziskave: največ 100 %; za industrijske raziskave: največ 50 %; za predkonkurenčni razvoj: največ 25 %; za stroške raziskav, namenjene industrijskim raziskavam: največ 75 %, za študije, namenjene za dejavnosti predkonkurenčnega razvoja: največ 50 %.

Intenzivnost pomoči se lahko poveča za največ: 10 odstotnih točk, ker se pomoč dodeli za mala in srednje velika podjetja; 5 odstotnih točk, ker se pomoč dodeli podjetjem iz območij, ki prejemajo pomoč, določenih pod 87 (3) (c); 25 odstotnih točk, ko projekt vključuje tudi učinkovito čezmejno sodelovanje in so njegovi rezultati zelo razširjeni; 15 odstotnih točk, če je raziskovalni projekt v skladu s cilji določenega projekta ali programa, ki se je začel izvajati kot del veljavnega okvirnega programa Skupnosti za raziskovanje in razvoj; 10 odstotnih točk, če projekt vključuje učinkovito čezmejno sodelovanje med neodvisnimi partnerji in projekti sodelovanja, ki se odraža v točki 5.10.4 okvira za raziskovanje in razvoj.

Skupaj, vključno z bonusi, ne presega 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj

Trajanje: Shema traja največ 10 let.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Nizozemska

Številka primera: N 222/2004

Naziv: Shema enkratne priložnosti in demonstracijskih projektov

Cilj: Podpiranje poskusov prehoda energije in demonstracijskih projektov inovativne energije

Pravna podlaga: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Proračun: 225 milijonov EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: Do 50 %

Trajanje: 10 let za demonstracijske projekte in 5 let za poskuse prehodov

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3870 – Carlyle/Otor)

Primer za poenostavljeni postopek

(2005/C 177/10)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Dne 11. julija 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl in Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (skupaj „Carlyle funds“, Luksemburg) pod nadzorom Carlyle Group („Carlyle“, ZDA) prevzemajo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Otor Finance („Otor“, Francija) na podlagi konverzije obveznic v delnice. |
| --- | --- |

1.

Dne 11. julija 2005 je Komisija prejela priglasitev predlagane koncentracije po členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl in Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (skupaj „Carlyle funds“, Luksemburg) pod nadzorom Carlyle Group („Carlyle“, ZDA) prevzemajo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta nadzor nad celotnim podjetjem Otor Finance („Otor“, Francija) na podlagi konverzije obveznic v delnice.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Carlyle funds: investicijski skladi; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Carlyle funds: investicijski skladi;

| — | za podjetje Carlyle: investicijska skupina; |
| --- | --- |

—

za podjetje Carlyle: investicijska skupina;

| — | za podjetje Otor: valovit papir in karton za pakiranje. |
| --- | --- |

—

za podjetje Otor: valovit papir in karton za pakiranje.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. Na podlagi obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta primer primeren za obravnavo po postopku, določenem v obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v obseg Uredbe (ES) št. 139/2004, vendar končna odločitev o tem še ni podana. Na podlagi obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih koncentracij po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta primer primeren za obravnavo po postopku, določenem v obvestilu.

| 4. | Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.
  Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.3870 – Carlyle/Otor na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlaganega postopka.

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.3870 – Carlyle/Otor na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004 str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005 str. 32.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/26

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2005/C 177/11)

(Besedilo velja za EGP)

Datum sprejetja:

Država članica: Nemčija

Številka pomoči: N 3/04

Naslov: program za raziskave in razvoj „WING“

Cilj: Podpora raziskav in razvoja na področju novih materialov

Pravna osnova: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Proračun: 85 milijonov EUR na leto

Intenzivnost ali znesek:

| | za osnovne raziskave: največ 100 %; |
| --- | --- |

za osnovne raziskave: največ 100 %;

| | za industrijske raziskave: največ 50 %; |
| --- | --- |

za industrijske raziskave: največ 50 %;

| | za predkonkurenčne raziskave: največ 25 %; |
| --- | --- |

za predkonkurenčne raziskave: največ 25 %;

| | dodatnih 10 odstotkovnih točk za mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotkovnih točk za mala in srednje velika podjetja;

| | dodatnih 10 odstotkovnih točk za regionalni bonus; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotkovnih točk za regionalni bonus;

| | dodatnih 10 odstotkovnih točk glede na točko 5.10.4. a), b) ali c) okvira za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotkovnih točk glede na točko 5.10.4. a), b) ali c) okvira za raziskave in razvoj;

| | skupaj, vključno z bonusi, ne presega 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčne raziskave |
| --- | --- |

skupaj, vključno z bonusi, ne presega 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčne raziskave

Trajanje: do 31. decembra 2008

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Nemčija

Številka pomoči: N 32/04

Naziv: Program pomoči „Pomoč pri uporabi obnovljivih energij“

Cilj: Bolj učinkovita proizvodnja in uporaba energije ter varčevanje z energijo, varovanje podnebja

Pravna podlaga: Richtlinie des BMU zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien i.V.m. Haushaltsgesetz des Bundes

Proračun: Največ 40 milijonov EUR na leto za podjetja

Intenzivnost ali znesek pomoči: Do 40 % upravičenih stroškov

Trajanje: do 31. decembra 2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Nizozemska

Številka primera: N 101/2004

Naziv: EOS energetsko raziskovanje

Cilj: Podpora nacionalnih in mednarodnih projektov razvoja in raziskav na področju energetskega raziskovanja.

Pravna podlaga: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Proračun: 106 milijonov EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 50 % do 100 %

Trajanje: 10 let

Druge informacije: Letno poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Nemčija (Berlin)

Številka pomoči: N 574/03

Naziv: Program razvoja in raziskave „ProFit“

Cilj: Podpora projektu raziskav in razvoja, ki se izvaja v Berlinu in s tem podpora strukturalnim spremembam berlinskega gospodarstva

Pravna podlaga: §§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin i.V.m. Programmrichtlinien

Proračun: 10 milijonov EUR na leto

Intenzivnost ali znesek pomoči:

| | za temeljne raziskave: največ 100 %; |
| --- | --- |

za temeljne raziskave: največ 100 %;

| | za industrijske raziskave: največ 50 %; |
| --- | --- |

za industrijske raziskave: največ 50 %;

| | za predkonkurenčni razvoj: največ 25 %; |
| --- | --- |

za predkonkurenčni razvoj: največ 25 %;

| | plus dodatnih 10 odstotnih točk za MSP; |
| --- | --- |

plus dodatnih 10 odstotnih točk za MSP;

| | plus dodatnih 5 odstotnih točk regionalnega bonusa; |
| --- | --- |

plus dodatnih 5 odstotnih točk regionalnega bonusa;

| | plus dodatnih 10 % odstotnih točk v skladu s točko 5.10.4. b) okvira raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

plus dodatnih 10 % odstotnih točk v skladu s točko 5.10.4. b) okvira raziskav in razvoja;

| | skupaj, vključno z bonusi, ne več kot 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj |
| --- | --- |

skupaj, vključno z bonusi, ne več kot 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj

Trajanje: do 31. decembra 2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Nemčija

Številka pomoči: N 602/03

Naslov: program za raziskave in razvoj „Microsystems“

Cilj: podpora raziskavam in razvoju na področju mikrosistemov

Pravna osnova: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Proračun: 53 do 60 milijonov EUR na leto

Intenzivnost ali znesek:

| | za osnovne raziskave: največ 100 %; |
| --- | --- |

za osnovne raziskave: največ 100 %;

| | za industrijske raziskave: največ 50 %; |
| --- | --- |

za industrijske raziskave: največ 50 %;

| | za predkonkurenčni razvoj: največ 25 %; |
| --- | --- |

za predkonkurenčni razvoj: največ 25 %;

| | dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotnih točk za mala in srednje velika podjetja;

| | dodatnih 10 odstotnih točk za regionalni bonus; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotnih točk za regionalni bonus;

| | dodatnih 15 odstotnih točk glede na prvi pododstavek točke 5.10.3; |
| --- | --- |

dodatnih 15 odstotnih točk glede na prvi pododstavek točke 5.10.3;

| | dodatnih 10 odstotnih točk glede na točko 5.10.4. a), b) ali c) okvira za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

dodatnih 10 odstotnih točk glede na točko 5.10.4. a), b) ali c) okvira za raziskave in razvoj;

| | skupaj, vključno z bonusi, ne presega 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj |
| --- | --- |

skupaj, vključno z bonusi, ne presega 75 % za industrijske raziskave in 50 % za predkonkurenčni razvoj

Trajanje: do 31. decembra 2009

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/28

---

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

(2005/C 177/12)

Ta objava podeljuje pravico do ugovora na podlagi členov 7 in 12d navedene uredbe. Vsak ugovor tej zahtevi mora biti poslan s posredovanjem pristojnega organa države članice, države članice STO ali tretje države, priznano v skladu s členom 12(3) v roku šestih mesecev od te objave. Spremljajoče utemeljitve za objavo so navedene spodaj in zlasti po točki 4.6 jih je treba šteti za upravičene na podlagi Uredbe (EGS) št. 2081/92.

POVZETEK

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„ANTEQUERA“

Št. CE: ES/00327/26.11.2003

ZOP (X) ZGO ( )

Ta povzetek je sestavljen za namen obveščanja. Za popolne informacije, še zlasti za proizvajalce proizvodov, ki jih pokrivata zadevna ZOP ali ZGO, je treba poiskati pojasnila v popolni verziji specifikacije bodisi v državi članici ali pri službah Evropske komisije (1).

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Ime: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España |
| --- | --- |
| Naslov: | Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 – Madrid |
| Tel.: | (34) 91 347 53 94 |
| Faks: | (34) 91 347 54 10 |

Ime:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España

Naslov:

Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 – Madrid

Tel.:

(34) 91 347 53 94

Faks:

(34) 91 347 54 10

2.   Vlagatelj:

| 2.1 | Ime: |
| --- | --- |

2.1

Ime:

OLEICOLA HOJIBLANCA DE MALAGA, S.C.A. DE 2o GRADO

| 2.2 | Naslov: |
| --- | --- |

2.2

Naslov:

| Carretera de Córdoba, s/n |
| --- |
| E-29200 Antequera (Málaga) |
| Aptdo. Correos no 172 |

Carretera de Córdoba, s/n

E-29200 Antequera (Málaga)

Aptdo. Correos no 172

Tel.:

(34) 52 84 14 51

Faks:

(34) 52 84 03 59

| 2.3 | Sestava: |
| --- | --- |

2.3

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci (X) drugi ( )

3.   Tip proizvoda:

Ekstra deviško oljčno olje – Razred 1.5. – Maščobe.

4.   Opis specifikacije:

(povzetek zahtev iz drugega odstavka člena 4)

4.1   Ime: „Antequera“

4.2   Opis: Ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno iz plodov naslednjih sort oljke (Olea europea, L.): Hojiblanca, Picual ali Marteño, Arbequina, Lechin de Sevilla ali Zorzaleño, Gordal de Archidona, Picudo, Verdial de Vélez-Málaga in Verdial de Huévar. Glavna sorta je Hojiblanca.

Zaradi visoke vsebnosti tokoferolov so to dokaj stabilna olja, kar je značilnost olj sorte Hojiblanca. To je tudi razlaga, zakaj so olja Antequera bogata z vitaminom E.

Ta olja imajo za prehrano izredno uravnoteženo razmerje maščobnih kislin. Razlog za to je v sorti Hojiblanca ter v geografskem okolju. V njih je zaznati visoko količino oleinske kisline in srednjo količino linolne kisline, ravno tako imajo visoko razmerje med nenasičenimi in nasičenimi maščobnimi kislinami.

Treba je poudariti, da so v neumiljivi frakciji olj Antequera visoke količine metilsterolov, ki presegajo 30 mg/100 g olja.

Z organoleptičnega vidika so to olja blagega okusa. Ponujajo celo lestvico sadnih arom, od zelenih oliv do drugih zrelih sadežev, mandljev, banane in zelene krme. Intenziteta sadnih arom se spreminja od srednje do visoke. Poleg tega se pojavljata grenak in pikanten okus različnih intenzitet, od blage do srednje, ki se odlično ujemajo z rahlo sladkastimi okusi.

Barva se spreminja od zlatorumene do zelenkasto rumene, odvisno od obdobja obiranja in geografske lege v regiji.

Olja, ki so zaščitena z označbo porekla, se obvezno umeščajo v kategorijo ekstra deviških olj in ustrezajo eni od naslednjih katalognih vrst, glede na njihove organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti:

Vrsta „Močan okus“: ima najintenzivnejše organoleptične značilnosti.

Vrsta „Blag okus“: ima organoleptične značilnosti zmerne intenzitete.

Obe vrsti morata ustrezati naslednjim analitskim specifikacijam, ki so izražene v najvišjih dopustnih vrednostih:

4.3   Geografsko območje: Območje proizvodnje se nahaja v naravni regiji doline Antequera, na skrajnem zahodu andaluzijskih dolin, obkroženih z gorovji Betica (Cordillera Subbetica in Penibetica). Na severu meji na pokrajini Kordobo in Seviljo, na vzhodu na pokrajini Seviljo in Cadix ter na zahodu na pokrajino Granado. Južno mejo tvorijo nizi pogorij Cordillere Penibetica, ki dolino ločujejo od Montes de Malaga, Hoyas in doline reke Guadalhorce ter od regije Serrania de Ronda; vsa ta območja so del pokrajine Malaga.

Območje zajema ozemlje naslednjih občin v pokrajini Malaga: Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cañete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco et Villanueva de Tapia, ter občino Palenciana v pokrajini Kordoba.

Območje predelave in pakiranja je isto kot območje proizvodnje.

4.4   Dokaz o poreklu: Oljke so plodovi dovoljenih sort oljk iz oljčnih nasadov, vpisanih v označbi porekla. Olje se proizvaja v oljarnah, ki se nahajajo na proizvodnem območju in so vpisane v registre označb porekla. Ravno tako se olje skladišči v registriranih oljarnah ali podjetjih za pakiranje, ki imajo primerne naprave za zagotavljanje optimalnega shranjevanja olja. Regulatorni organ določi načrt nadzora olja vse do končnega certificiranja olj. Oštevilčena etiketa na hrbtni strani, ki jo izdaja regulatorni organ, je jamstvo, da olja z označbo porekla ustrezajo zahtevam iz specifikacije.

4.5   Metoda pridobivanja: Nasadi so urejeni v vrstah, drevesa so kvadratno sajena in medvrstna razdalja je najpogosteje od 8 × 8 m do 12 × 12 m, večinoma imajo drevesa po 3 ogrodne veje, katerih število pa se lahko spreminja od 1 do 4. Večji del oljčnega nasada se ne zaliva. Uporabljajo se metode gojenja, ki so v tem območju tradicionalne in prijazne do okolja. Obirajo se zdravi in zreli plodovi neposredno z dreves z uporabo tradicionalnih tehnik obiranja: klatenje, mehansko otresanje ali kombinacija obeh. Plodovi se v oljarno vedno prepeljejo v razsutem stanju v prikolicah ali drugih trdih zabojnikih. Stiskanje se vrši v registriranih oljarnah najkasneje 48 ur po obiranju. Mletje oljk poteka neprekinjeno v mlinih s kladivi iz neškodljivega materiala, dovoljenega v živilski industriji. Temperatura pri mesenju oljčne mase se nadzira, zato da nikoli ne preseže najmanj ugodne meje 36 °C. Edini dovoljeni dodatek je smukec, ustrezno homologiran, katerega maksimalna uporabljena količina je 2,5 %. Posamezne faze se v glavnem ločujejo s centrifugiranjem. Olja, pridobljena po drugem centrifugiranju mase, ne morejo dobiti certifikata za označbo porekla „Antequera“. Temperatura vode, ki se dodaja v dekanterje (horizontalne centrifuge), ne sme presegati 35 °C. Temperatura vode, dodane v vertikalne centrifuge, ne sme presegati 35 °C. Usedanje olja traja najmanj 6 ur pri uporabi centrifugiranja in 36 ur po postopku težnostnega usedanja. Ekstra deviško oljčno olje se skladišči v kleteh, v zbiralnikih iz nerjavečega jekla, jeklenih zbiralnikih, prevlečenih s kakovostnim materialom za živila in drugih zbiralnikih. Zbiralniki morajo biti v kleteh popolnoma zaprti, omogočeno mora biti pravilno čiščenje, imeti morajo sistem za redno odtakanje ter napravo za odvzem vzorcev. Kleti morajo biti hlajene na primerno temperaturo za pravilno skladiščenje olja. Zaščitenih olj se ne sme prevažati nepakiranih izven geografskega območja proizvodnje, zato da se zagotavlja sledljivost porekla proizvoda. Območje predelave in pakiranja sovpada z območjem proizvodnje. Olje se pakira v registriranih podjetjih za pakiranje, ki se nahajajo na geografskem območju proizvodnje.

Zahteva po originalnem pakiranju ima jasen namen zaščite kakovosti in avtentičnosti proizvoda ter posledično ugleda označbe porekla, za kar nosijo polno in skupno odgovornost upravičenci, zato ni nobenega dvoma, da je nadzor, ki se izvaja na območju proizvodnje in za katerega so upravičenci do označbe porekla odgovorni, natančen in sistematičen in ga izvajajo strokovnjaki, ki podrobno poznajo lastnosti proizvoda.

Težko je zagotoviti, da se kontrole, potrebne za zajamčenje proizvoda, izvajajo učinkovito izven območja proizvodnje. V podjetjih za pakiranje je pakirnica fizično ločena od drugih dejavnosti registriranega podjetja. Ta podjetja imajo tudi sisteme za zagotavljanje kakovosti olja od sprejema nepakiranega olja do odprave pakiranega olja, ki imajo certifikat, da izpolnjujejo standard ISO-9001:2000, vključno s kasnejšimi popravki.

Olje se pakira v steklene posode, posode iz prevlečene kovine ali keramike, ki se uporablja za živila.

4.6   Povezava: Naravna regija Antequera se razteza na skrajnem zahodu andaluzijskih dolin, obkroženih z gorovji Betica (Cordillera Subbetica in Penibetica). Ima posebne geomorfološke in podnebne značilnosti. Zajema območje dolin blagega reliefa (400–600 m nadmorske višine), ki ga obkrožajo nizi gorskih sistemov na severu (Sierras subbéticas) in na jugu (Sistem Cordillera Penibética), to pa mu zagotavlja posebne mikroklimatske in edafološke razmere za gojenje oljk.

Oljčni nasadi se nahajajo na nadmorski višini od 400 do 600 metrov, na srednje globokih in zelo ilovnatih tleh (20–70 % karbonatov). Sorta Hojiblanca je zelo dobro prilagojena na tovrstna ilovnata tla, saj je zelo zahtevna glede črpanja kalcija iz tal. Po drugi strani pa je zaradi endoreičnosti doline Antequera, v kateri so se oblikovali različni nivoji rečnih teras, v tleh zelo veliko terciarnih usedlin, med njimi mio-pliocenska rdeča ilovica, ki nudi oljkam visoke količine kalija in visoko stopnjo zadrževanja vlažnosti, s tem pa ugodne pogoje za njihovo rast, saj več kot 90 % površin, na katerih se oljke gojijo, ni potrebno zalivati.

Regija Antequera ima zmerno-toplo sredozemsko podnebje z nekoliko celinskimi vplivi zaradi svojega položaja v andaluzijskih dolinah, obkroženih z gorovji Cordillera Subbetica in Penibetica. Zaradi tega so temperaturne razlike med poletjem in zimo ter med dnevom in nočjo zelo velike. Nizke temperature, zabeležene v zimskem času, upočasnjujejo obdobje zorenja oljk, zlasti pri sorti Hojiblanca, to pa povzroča spremembo razmerja maščobnih kislin v oljih, saj se poviša stopnja oleinske kisline na račun nasičenih in drugih nenasičenih maščobnih kislin.

Sorta Hojiblanca, ki je glavna sorta oljke, saj predstavlja več kot 90 % z oljkami zasajenih površin, je odlično prilagojena na opisane okoljske razmere. Med drugim je prav ta regija središče za razširjanje te sorte v Andaluziji.

Pridelovanje oljčnega olja v regiji Antequera sega v obdobje rimskega imperija — od 1. do 3. stoletja pred našim štetjem –, ko je obstajal podeželski sistem približno petdesetih villae olearias, razporejenih po celotnem območju. Arheološke ostaline teh villae olearias je leta 1998 proučeval M. Romero (občinska uprava mesta Antequera), kar je omogočilo rekonstrukcijo rimskih mlinov z vsemi sestavnimi deli, ki sta jih opisovala agronoma klasične historiografije Plinij in Columella. V povezavi s temi mlini pa najdba okamnelih oljčnih koščic, ki so jih na Visoki tehniški šoli za inženirje agronomije in gozdarstva Univerze v Kordobi klasificirali kot peške oljk sorte Hojiblanca, dokazuje, da se je sorta Hojiblanca na tem območju gojila že skoraj 2000 let in s tem utemeljuje označbo porekla. To pomembno odkritje je dokaz, da je poreklo sorte Hojiblanca verjetno vezano na regijo Antequera.

Iz zgodovinskih arhivov mesta Antequera je razvidno, da so v 16. stoletju obstajali „občinski odloki o oljčnih mlinih in oljarjih“, ki jih je sprejel občinski svet Antequere leta 1537 in več let kasneje potrdil španski kralj Karel I. — nemški kralj Karel V. Druge podobne odloke iz leta 1598 so odkrili v neki drugi občini te regije, v občini Archidona. Leta 1679 je bilo po katastrskih podatkih očeta Francisca Cabrera iz reda Sv. Avguština v občini Antequera 2 400 ha oljčnih nasadov in 61 oljčnih mlinov.

Zlata doba oljke Antequera je bila konec 19. in prvo tretjino 20. stoletja. V tem obdobju so se oljke izjemno razširile, in sicer po podatkih, ki jih je zbral španski generalni direktorat za kmetijstvo, od 26 755 ha površin leta 1888 na 44 007 ha leta 1922. Tako pomemben razcvet oljke v omenjenem obdobju je na tem območju spodbudil tudi razvoj strojniške industrije za oljarne (stiskalnice, mlini, hidravlične črpalke itd), za kar je imel zasluge tudi inženir Beltrán de Lis iz Valencie, ki je v mestu Antequera živel v sedemdesetih letih 19. stoletja. Livarne naslednikov Beltrána de Lisa (Luna, Alcaide, Herrera in Rodas), ki so se specializirale za izdelavo teh strojev, so opremljale številne mline in oljarne na jugu Španije na začetku 20. stoletja. Na strojih, izdelanih za oljčne mline, je bila poleg izdelovalčevega pečata vedno tudi označba „Antequera“.

4.7   Nadzorni organ:

| Ime: | Consejo Regulador de la denominación de origen „Antequera“. (Regulatorni organ za označbo porekla „antequera“) |
| --- | --- |
| Naslov: | C/ Carrera, no 9. |
| E-29300 Archidona (Málaga |
| Aptdo. Correos no 36 |

Ime:

Consejo Regulador de la denominación de origen „Antequera“. (Regulatorni organ za označbo porekla „antequera“)

Naslov:

C/ Carrera, no 9.

E-29300 Archidona (Málaga

Aptdo. Correos no 36

Nadzorni organ je v skladu s predpisom EN-45.011.

4.8   Označevanje: Na etiketi mora biti obvezno zapisano: Denominación de Origen „ANTEQUERA“. Etiketo odobri regulatorni organ. Hrbtne etikete so oštevilčene, izdaja jih regulatorni organ.

4.9   Nacionalna zakonodaja: Zakon 25/1970 z dne 2. decembra o statusu vinske trte, vina in alkoholnih pijač. Odlok 835/1972 z dne 23 marca, s katerim se odobrava pravilnik iz Zakona 25/1970. Odlok z dne 25. januarja 1994, ki potrjuje skladnost španske zakonodaje z Uredbo Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila. Kraljevi odlok 1643/1999 z dne 22. oktobra o postopku vlaganja prošenj za vnos v Register Skupnosti zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak.

---

(1)  Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo – Enota za kakovost kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj.

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI)

(2005/C 177/13)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 29. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3789. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3789. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3809 – Siemens/Flender)

(2005/C 177/14)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 29. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3809. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3809. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

III Obvestila

Komisija

| 19.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/34

---

Poziv za zbiranje predlogov za posredne dejavnosti RTD v okviru specifičnih programov za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracijo: „Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora“

Prednostno tematsko podpodročje „Globalne spremembe in ekosistemi“

Oznaka poziva: FP6-2005-Global-4

(2005/C 177/15)

| 1. | V skladu s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in inovacijam (2002–2006) (1), je Svet 30. septembra 2002 sprejel posebni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev: „Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora“ (2002–2006) (2) (v nadaljnjem besedilu „posebni program“).
  V skladu s členom 5(1) posebnega programa je Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) 9. decembra 2002 sprejela delovni program (3) (v nadaljnjem besedilu „delovni program“), v katerem so zelo natančno opredeljeni cilji ter znanstvene in tehnološke prednostne naloge posebnega programa ter časovni razpored izvajanja.
  V skladu s členom 9(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz za razširjanje rezultatov raziskav le-tega pri izvajanju šestega okvirnega programa Evropske skupnosti (od 2002 do 2006) (4) (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo“) je treba predloge za posredne dejavnosti RTR predložiti v skladu razpisa za predloge. |
| --- | --- |

1.

V skladu s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in inovacijam (2002–2006) (1), je Svet 30. septembra 2002 sprejel posebni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev: „Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora“ (2002–2006) (2) (v nadaljnjem besedilu „posebni program“).

V skladu s členom 5(1) posebnega programa je Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) 9. decembra 2002 sprejela delovni program (3) (v nadaljnjem besedilu „delovni program“), v katerem so zelo natančno opredeljeni cilji ter znanstvene in tehnološke prednostne naloge posebnega programa ter časovni razpored izvajanja.

V skladu s členom 9(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz za razširjanje rezultatov raziskav le-tega pri izvajanju šestega okvirnega programa Evropske skupnosti (od 2002 do 2006) (4) (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo“) je treba predloge za posredne dejavnosti RTR predložiti v skladu razpisa za predloge.

| 2. | Ta razpis za predloge za posredne dejavnosti RTR (v nadaljnjem besedilu „razpis“) vključuje sedanji splošni del in posebne pogoje, ki so opisani v prilogi. Priloga navaja zlasti končni rok za predložitev predlogov za posredne dejavnosti RTR, okvirni datum za zaključek ocenjevanj, okvirni proračun, zadevne instrumente in področja, merila za vrednotenje predlogov za posredne dejavnosti RTR, najmanjše število udeležencev ter vse morebitne uporabljene omejitve. |
| --- | --- |

2.

Ta razpis za predloge za posredne dejavnosti RTR (v nadaljnjem besedilu „razpis“) vključuje sedanji splošni del in posebne pogoje, ki so opisani v prilogi. Priloga navaja zlasti končni rok za predložitev predlogov za posredne dejavnosti RTR, okvirni datum za zaključek ocenjevanj, okvirni proračun, zadevne instrumente in področja, merila za vrednotenje predlogov za posredne dejavnosti RTR, najmanjše število udeležencev ter vse morebitne uporabljene omejitve.

| 3. | Fizične ali pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje, navedene v pravilih za udeležbo in ki se ne uvrščajo v katerega od primerov izvzetja iz pravil za udeležbo ali iz člena 114(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu „predlagatelji“) so vabljene, da Komisiji predložijo predloge za posredne dejavnosti RTR, za katere veljajo pogoji iz pravil za udeležbo in so ti izpolnjeni za zadevni razpis.
  Pogoji za udeležbo predlagateljev bodo preverjeni v okviru pogajanj za posredne dejavnosti RTR. Vendar pred tem predlagatelji podpišejo izjavo, v kateri navedejo, da se ne uvrščajo v katerega od primerov izvzetja, navedenih v členu 93(1) Finančne uredbe. Komisiji dajo tudi podatke, naštete v členu 173(2) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6).
  Evropska skupnost je sprejela politiko enakih možnosti in na tej podlagi se še posebej daje spodbude ženskam, da bodisi predložijo predloge za posredne dejavnosti RTR bodisi so udeležene pri predložitvi predlogov za posredne dejavnosti RTR. |
| --- | --- |

3.

Fizične ali pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje, navedene v pravilih za udeležbo in ki se ne uvrščajo v katerega od primerov izvzetja iz pravil za udeležbo ali iz člena 114(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu „predlagatelji“) so vabljene, da Komisiji predložijo predloge za posredne dejavnosti RTR, za katere veljajo pogoji iz pravil za udeležbo in so ti izpolnjeni za zadevni razpis.

Pogoji za udeležbo predlagateljev bodo preverjeni v okviru pogajanj za posredne dejavnosti RTR. Vendar pred tem predlagatelji podpišejo izjavo, v kateri navedejo, da se ne uvrščajo v katerega od primerov izvzetja, navedenih v členu 93(1) Finančne uredbe. Komisiji dajo tudi podatke, naštete v členu 173(2) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6).

Evropska skupnost je sprejela politiko enakih možnosti in na tej podlagi se še posebej daje spodbude ženskam, da bodisi predložijo predloge za posredne dejavnosti RTR bodisi so udeležene pri predložitvi predlogov za posredne dejavnosti RTR.

| 4. | Komisija da predlagateljem na voljo vodnike za predlagatelje nanašajoče se na razpis, ki vsebujejo podatke o pripravi in predložitvi predloga za posredne dejavnosti RTR. Komisija da na voljo tudi Smernice o vrednotenju predlogov in izbirnih postopkih (7). Te vodnike in smernice kot tudi delovni program in druge informacije v zvezi z razpisom je možno dobiti pri Komisiji na naslednjih naslovih:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels |
| Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211 |
| Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int |

4.

Komisija da predlagateljem na voljo vodnike za predlagatelje nanašajoče se na razpis, ki vsebujejo podatke o pripravi in predložitvi predloga za posredne dejavnosti RTR. Komisija da na voljo tudi Smernice o vrednotenju predlogov in izbirnih postopkih (7). Te vodnike in smernice kot tudi delovni program in druge informacije v zvezi z razpisom je možno dobiti pri Komisiji na naslednjih naslovih:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels

Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211

Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int

| 5. | Predlogi za posredne dejavnosti RTR se predložijo samo kot elektronski predlogi prek spletnega sistema za predložitev elektronskih predlogov (EPSS (8)). Vendar lahko v izjemnih primerih koordinator Komisijo pred končnim rokom prosi za dovoljenje, da predlog predložijo na papirju. To se naredi pisno na enega od naslednjih naslovov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Mr Thierry Prost |
| Directorate General RTD |
| CDMA 3/133 |
| B-1049 Brussels |
| Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int |

5.

Predlogi za posredne dejavnosti RTR se predložijo samo kot elektronski predlogi prek spletnega sistema za predložitev elektronskih predlogov (EPSS (8)). Vendar lahko v izjemnih primerih koordinator Komisijo pred končnim rokom prosi za dovoljenje, da predlog predložijo na papirju. To se naredi pisno na enega od naslednjih naslovov:

European Commission

Mr Thierry Prost

Directorate General RTD

CDMA 3/133

B-1049 Brussels

Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int

Zahtevku mora biti priložena obrazložitev, zakaj so prosili za izjemo. Predlagatelji, ki želijo uporabiti predložitev na papirju, so odgovorni za zagotovitev, da so taki zahtevki za izjemo in s temi povezani postopki pravočasno zaključeni v razpisnem roku.

Programsko orodje EPSS (za neomrežno ali omrežno uporabo) je na voljo prek spletne strani Cordisa www.cordis.lu.

Predlogi za posredne dejavnosti RTR, ki se predložijo omrežno in ki so nepopolni, neberljivi ali vsebujejo viruse, bodo izključeni.

Različice predlogov za posredne dejavnosti RTR, predložene na izmenljivem nosilcu za elektronsko shranjevanje (na primer CD-ROM, disketa), po elektronski pošti ali telefaksu, bodo izključene.

Vsi predlogi projektov za posredne dejavnosti RTR, ki jim je bila odobrena oddaja na papirju in ki so nepopolni, bodo izključeni.

Nadaljnje podrobnosti o različnih postopkih predložitve predlogov so dane v Prilogi J Smernic o vrednotenju predlogov in izbirnih postopkih.

| 6. | Predlogi za posredne dejavnosti RTR morajo prispeti na Komisijo najkasneje do končnega roka in v času, ki je določen v zadevnem razpisu. Predlogi za posredne dejavnosti RTR, ki bodo prispeli po tem roku in času, bodo izključeni.
  Predlogi za posredne dejavnosti RTR, ki ne bodo izpolnjevali pogojev o najmanjšem številu udeležencev, navedenem v zadevnem razpisu, bodo izključeni.
  To velja tudi za dodatna merila ustreznosti, navedena v delovnem programu. |
| --- | --- |

6.

Predlogi za posredne dejavnosti RTR morajo prispeti na Komisijo najkasneje do končnega roka in v času, ki je določen v zadevnem razpisu. Predlogi za posredne dejavnosti RTR, ki bodo prispeli po tem roku in času, bodo izključeni.

Predlogi za posredne dejavnosti RTR, ki ne bodo izpolnjevali pogojev o najmanjšem številu udeležencev, navedenem v zadevnem razpisu, bodo izključeni.

To velja tudi za dodatna merila ustreznosti, navedena v delovnem programu.

| 7. | V primeru zaporednih predložitev istega predloga za posredne dejavnosti RTR bo Komisija preučila zadnjo različico, prejeto pred zaključnim rokom in časom, navedenim v zadevnem razpisu. |
| --- | --- |

7.

V primeru zaporednih predložitev istega predloga za posredne dejavnosti RTR bo Komisija preučila zadnjo različico, prejeto pred zaključnim rokom in časom, navedenim v zadevnem razpisu.

| 8. | V vsem dopisovanju, povezanem s tem razpisom (na primer, ko se zahtevajo podatki ali se predloži predlog za posredno dejavnost RTR), so predlagatelji pozvani, da navedejo ustrezno kodo razpisa. |
| --- | --- |

8.

V vsem dopisovanju, povezanem s tem razpisom (na primer, ko se zahtevajo podatki ali se predloži predlog za posredno dejavnost RTR), so predlagatelji pozvani, da navedejo ustrezno kodo razpisa.

---

(1)  UL L 232, 29.8.2002, str. 1.

(2)  UL L 294, 29.10.2002, str. 1.

(3)  Sklep Komisije C(2002) 4789, kakor je bil spremenjen s C(2003) 577, C(2003) 955, C(2003) 1952, C(2003) 3543, C(2003) 3555, in C(2003) 4609, C(2003) 5183, C(2004) 433, C(2004) 2002, C(2004) 2727, C(2004) 3324, C(2004) 4178, C(2004) 5286, C(2005) 27, C(2005) 961, C(2005) 2076 in C(2005) 2747, vsi sklepi so neobjavljeni.

(4)  UL L 355, 30.12.2002, str. 23.

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

(7)  C(2003) 883, 27.3.2003, kakor je bila nazadnje spremenjena s C(2004) 1855 of 18.5.2004.

(8)  EPSS je orodje, ki pomaga predlagateljem razviti in predložiti njihove predloge v elektronski obliki.

---

PRILOGA

FP6-2005-Global-4

Podatki o pozivu

1.   Posebni program: Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora

2.   Dejavnost: Prednostno tematsko področje „Trajnostni razvoj, globalne spremembe in ekosistemi“; Prednostno podpodročje „Globalne spremembe in ekosistemi“

3.   Naziv poziva: Tematski poziv na področju „Globalne spremembe in ekosistemi“

4.   Identifikacijska oznaka poziva: FP6-2005-Global-4

5.   Datum objave (1):

6.   Datum(-i) zaključka: Za IP in NOE: 3. november 2005 (prva faza) ob 17.00 (po bruseljskem lokalnem času). Za STREP in CA: 3. november 2005 ob 17:00 (po bruseljskem lokalnem času). Za SSA: 3. november 2005 ob 17:00 (po bruseljskem lokalnem času) (glej tudi št. 12 Postopek oddaje in ocenjevanja predlogov).

7.   Skupni okvirni proračun: 205 milijonov EUR

8.   Razpisana področja in instrumenti:

| Področje | Tema | Instrument | Okvirni prispevek Skupnosti
  [v milijonih EUR] |
| --- | --- | --- | --- |
| Področje 6.3.I: | Vpliv in mehanizmi emisij toplogrednih plinov in atmosferskih onesnaževalcev na podnebje, tanjšanje ozonskega plašča in ponore ogljika |

Področje

Tema

Instrument

Okvirni prispevek Skupnosti

[v milijonih EUR]

Področje 6.3.I:

Vpliv in mehanizmi emisij toplogrednih plinov in atmosferskih onesnaževalcev na podnebje, tanjšanje ozonskega plašča in ponore ogljika

I.1.1

STREP/CA

—

I.2.1

STREP/CA

—

I.2.2

IP

10

I.3.1

IP

10

I.3.2

STREP/CA

—

| Področje 6.3.II: | Vodni ciklus, vključno z vidiki, 6.3.II: Vodni ciklus, vključno z vidiki, povezanimi s prstjo |
| --- | --- |

Področje 6.3.II:

Vodni ciklus, vključno z vidiki, 6.3.II: Vodni ciklus, vključno z vidiki, povezanimi s prstjo

II.1.1

IP

10

II.1.2

STREP/CA

—

II.2.1

STREP/CA

—

II.3.1

STREP/CA

—

II.3.2

STREP

—

II.3.3

STREP/CA

—

II.3.4

STREP/CA

—

II.3.5

STREP/CA

—

II.3.6

STREP/CA

—

II.3.7

STREP/CA

—

II.3.8

CA

—

II.4.1

IP

7

| Področje 6.3.III: | Biotska raznovrstnost in ekosistemi |
| --- | --- |

Področje 6.3.III:

Biotska raznovrstnost in ekosistemi

III.1.1

IP

7

III.1.2

IP

10

III.2.1

CA

—

| Področje 6.3.IV: | Mehanizmi dezertifikacije in naravne nesreče |
| --- | --- |

Področje 6.3.IV:

Mehanizmi dezertifikacije in naravne nesreče

IV.1.1

IP

7

IV.2.1

STREP/CA

—

IV.2.2

STREP/CA

—

| Področje 6.3.V: | Strategije za trajnostno upravljanje z zemljišči, vključno z obalnimi območji, kmetijskimi zemljišči in gozdovi |
| --- | --- |

Področje 6.3.V:

Strategije za trajnostno upravljanje z zemljišči, vključno z obalnimi območji, kmetijskimi zemljišči in gozdovi

V.1.1

IP

7

V.1.2

STREP/CA

—

V.1.3

IP

10

| Področje 6.3.VI: | Operativno napovedovanje in modeliranje, vključno s sistemi za opazovanje globalnih podnebnih sprememb |
| --- | --- |

Področje 6.3.VI:

Operativno napovedovanje in modeliranje, vključno s sistemi za opazovanje globalnih podnebnih sprememb

VI.1.1

NOE

7

VI.1.2

IP

7

VI.1.3

IP

7

VI.1.4

STREP/CA

—

| Področje 6.3.VII: | Dopolnilne raziskave |
| --- | --- |

Področje 6.3.VII:

Dopolnilne raziskave

VII.1.1

IP

10

VII.1.2

CA

—

VII.2.1

CA

—

VII.2.2

IP

5

VII.2.3

IP

5

| Področje 6.3.VIII: | Medsektorsko vprašanje: Koncepti in orodja trajnostnega razvoja |
| --- | --- |

Področje 6.3.VIII:

Medsektorsko vprašanje: Koncepti in orodja trajnostnega razvoja

VIII.1.1

IP

5

VIII.1.2

STREP/CA

—

| Področje 6.3.IX: | Posebne podporne dejavnosti |
| --- | --- |

Področje 6.3.IX:

Posebne podporne dejavnosti

IX

SSA

—

9.   Najmanjše število udeležencev (3):

| Instrument | Najmanjše število udeležencev |
| --- | --- |
| IP, NOE, STREP in CA | Tri neodvisne pravne osebe, ustanovljene v treh različnih DČ ali PD, z najmanj dvema DČ ali PDK |
| SSA | 1 pravna oseba iz DČ ali PD |

Instrument

Najmanjše število udeležencev

IP, NOE, STREP in CA

Tri neodvisne pravne osebe, ustanovljene v treh različnih DČ ali PD, z najmanj dvema DČ ali PDK

SSA

1 pravna oseba iz DČ ali PD

10.   Omejitve glede udeležbe: Brez omejitev.

11.   Konzorcijske pogodbe:

| — | Udeleženci pri IP in NOE iz tega poziva morajo skleniti konzorcijsko pogodbo. |
| --- | --- |

—

Udeleženci pri IP in NOE iz tega poziva morajo skleniti konzorcijsko pogodbo.

| — | Udeležencem pri STREP, CA in SSA iz tega poziva se priporoča ter se od njih lahko zahteva, da sklenejo konzorcijsko pogodbo. |
| --- | --- |

—

Udeležencem pri STREP, CA in SSA iz tega poziva se priporoča ter se od njih lahko zahteva, da sklenejo konzorcijsko pogodbo.

12.   Postopek oddaje in ocenjevanja predlogov:

| — | Za IP in NOE se ocena dodeli na podlagi dvostopenjskega postopka. Prva faza: Osnutek predloga, sestavljen iz dela A (4) in dela B z največ 15 stranmi v tej fazi (velikost pisave 12), ki se nanaša le na manjši sklop ocenjevalnih meril, tj.:






  — | Za IP: [ustreznost, možni učinek ter znanstvena/tehnološka odličnost] |
| --- | --- | --- |

—

Za IP in NOE se ocena dodeli na podlagi dvostopenjskega postopka. Prva faza: Osnutek predloga, sestavljen iz dela A (4) in dela B z največ 15 stranmi v tej fazi (velikost pisave 12), ki se nanaša le na manjši sklop ocenjevalnih meril, tj.:

—

Za IP: [ustreznost, možni učinek ter znanstvena/tehnološka odličnost]

| — | Za NOE: [ustreznost, stopnja integriranosti in skupni program aktivnosti] |
| --- | --- |

—

Za NOE: [ustreznost, stopnja integriranosti in skupni program aktivnosti]

se predloži na datum zaključka iz točke 6 zgoraj. Predlogi, ki so presegli najnižji prag, zahtevan za prvo fazo (12 od 15 za IP in 8 od 10 za NOE), bodo pridržani za drugo fazo (sprejeti predlogi).

Druga faza: Koordinatorji sprejetih predlogov bodo morali predložiti končni predlog, sestavljen iz delov A in B, ki bo ocenjen po vseh ocenjevalnih merilih. Datum zaključka za drugo predložitev bo naveden v povabilu za izdelavo končnega predloga (predviden datum zaključka: 2. marec 2006).

| — | Za druge instrumente se ocena dodeli na podlagi enostopenjskega postopka. |
| --- | --- |

—

Za druge instrumente se ocena dodeli na podlagi enostopenjskega postopka.

| — | Postopek ocenjevanja lahko vključuje ocenjevanje predlogov na „daljavo“, ki ga opravijo člani ocenjevalnega odbora, vlagatelji pa so lahko povabljeni, da se o svojem predlogu pogovorijo z ocenjevalnim odborom. |
| --- | --- |

—

Postopek ocenjevanja lahko vključuje ocenjevanje predlogov na „daljavo“, ki ga opravijo člani ocenjevalnega odbora, vlagatelji pa so lahko povabljeni, da se o svojem predlogu pogovorijo z ocenjevalnim odborom.

| — | Predlogov se ne ocenjuje anonimno. |
| --- | --- |

—

Predlogov se ne ocenjuje anonimno.

13.   Merila za ocenjevanje: Glej Prilogo B delovnega programa za merila, ki veljajo za posamezni instrument (vključno s posameznimi ponderji in pragovi ter skupnim pragom).

14.   Okvirna ocena in pogodbeni časovni razpored:

| — | Rezultati ocenjevanja bodo predvidoma na voljo v dveh do treh mesecih po datumu zaključka. |
| --- | --- |

—

Rezultati ocenjevanja bodo predvidoma na voljo v dveh do treh mesecih po datumu zaključka.

| — | Sklepanje prvih pogodb: predvidoma bodo prve pogodbe, povezane s tem razpisom, podpisane:






  — | junija 2006 za STREP, CA in SSA; |
| --- | --- | --- |

—

Sklepanje prvih pogodb: predvidoma bodo prve pogodbe, povezane s tem razpisom, podpisane:

—

junija 2006 za STREP, CA in SSA;

| — | oktobra 2006 za IP in NOE. |
| --- | --- |

—

oktobra 2006 za IP in NOE.

---

(1)  Generalni direktor, odgovoren za poziv, ga lahko objavi do enega meseca pred ali po predvidenem datumu objave.

(2)  IP (Integrated project) = integrirani projekt; NOE (Network of excellence) = mreža odličnosti; STREP (Specific targeted research project) = posebni ciljni raziskovalni projekt; CA (Coordination action) = koordinacijska dejavnost; SSA (Specific support action) = posebna podporna dejavnost

(3)  DČ = države članice EU; PD (vključno s PDK) = pridružene države; PDK = pridružene države kandidatke. Katera koli pravna oseba s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki jo sestavlja zahtevano število udeležencev, je lahko edina udeleženka v posredni dejavnosti.

(4)  Za del A okvirnih predlogov IP in NOE edino koordinator vnese v zahtevane obrazce podatke o svoji organizaciji in celotnem proračunu projekta.

---