# Uradni list C 188E/2. a

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 188E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 482. avgust 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 188E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 482. avgust 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2005/C 188E/1 | Skupno stališče (ES) št. 27/2005, ki ga je sprejel Svet dne 21. junija, v skladu s postopkom iz člena 252 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2005/C 188E/1

Skupno stališče (ES) št. 27/2005, ki ga je sprejel Svet dne 21. junija, v skladu s postopkom iz člena 252 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 2.8.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 188/1

---

Skupno stališče (ES) št. 27/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 21. junija 2005

z namenom sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. .../2005 z dne ... o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

(2005/C 188 E/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 99(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 252 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) in Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Pakt za stabilnost in rast se je izkazal kot uporaben za utrditev proračunske discipline in je s tem prispeval k visoki stopnji makroekonomske rasti z nizko inflacijo in nizkimi obrestnimi merami, kar je nujen pogoj za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

(1)

Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) in Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Pakt za stabilnost in rast se je izkazal kot uporaben za utrditev proračunske discipline in je s tem prispeval k visoki stopnji makroekonomske rasti z nizko inflacijo in nizkimi obrestnimi merami, kar je nujen pogoj za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest.

| (2) | Svet je 20. marca 2005 sprejel poročilo z naslovom „Izboljšanje izvajanja Pakta za stabilnost in rast“, katerega namen je krepiti upravljanje in nacionalno odgovornost do fiskalnega okvira z utrditvijo gospodarskih temeljev in učinkovitosti Pakta tako s preventivnega kot s korektivnega vidika, zagotavljati dolgoročno vzdržnost javnih financ, spodbujati rast in izogniti se prelaganju prevelikih bremen na prihodnje generacije. Poročilo je potrdil Evropski svet s Sklepi z dne 23. marca 2005 (6) z ugotovitvijo, da poročilo posodablja in dopolnjuje Pakt za stabilnost in rast ter da to poročilo postane njegov sestavni del. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. marca 2005 sprejel poročilo z naslovom „Izboljšanje izvajanja Pakta za stabilnost in rast“, katerega namen je krepiti upravljanje in nacionalno odgovornost do fiskalnega okvira z utrditvijo gospodarskih temeljev in učinkovitosti Pakta tako s preventivnega kot s korektivnega vidika, zagotavljati dolgoročno vzdržnost javnih financ, spodbujati rast in izogniti se prelaganju prevelikih bremen na prihodnje generacije. Poročilo je potrdil Evropski svet s Sklepi z dne 23. marca 2005 (6) z ugotovitvijo, da poročilo posodablja in dopolnjuje Pakt za stabilnost in rast ter da to poročilo postane njegov sestavni del.

| (3) | V skladu s poročilom Ecofin z dne 20. marca 2005, ki ga je na svojem spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet, države članice, Svet in Komisija ponovno potrjujejo svojo zavezanost učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast s skupno podporo in skupnim pritiskom, ter tesnemu in konstruktivnemu sodelovanju pri procesu gospodarskega in fiskalnega nadzora, da bi zagotovili zanesljivost in učinkovitost pravil Pakta. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s poročilom Ecofin z dne 20. marca 2005, ki ga je na svojem spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet, države članice, Svet in Komisija ponovno potrjujejo svojo zavezanost učinkovitemu in pravočasnemu izvajanju Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast s skupno podporo in skupnim pritiskom, ter tesnemu in konstruktivnemu sodelovanju pri procesu gospodarskega in fiskalnega nadzora, da bi zagotovili zanesljivost in učinkovitost pravil Pakta.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1466/97 je treba spremeniti, da se omogoči polna uporaba dogovorjenih izboljšav pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1466/97 je treba spremeniti, da se omogoči polna uporaba dogovorjenih izboljšav pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast.

| (5) | Pakt za stabilnost in rast opredeljuje obveznost za države članice, da kot srednjeročni cilj dosežejo „proračunsko stanje blizu ravnotežja ali v presežku“. V luči gospodarske in proračunske raznolikosti v Uniji mora biti kljub prihodnjim demografskim spremembam srednjeročni proračunski cilj za posamezne države članice različen, tako da upošteva raznolikost gospodarskih in proračunskih stanj in njihovega razvoja ter fiskalnih tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Srednjeročni proračunski cilj lahko za posamezno državo članico odstopa od proračunskega stanja blizu ravnotežja ali v presežku. Vendar pa bi bil za države članice euroobmočja in MMT2 opredeljen razpon srednjeročnih proračunskih ciljev, specifičnih za vsako posamezno državo članico, iz katerega bi bili izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Pakt za stabilnost in rast opredeljuje obveznost za države članice, da kot srednjeročni cilj dosežejo „proračunsko stanje blizu ravnotežja ali v presežku“. V luči gospodarske in proračunske raznolikosti v Uniji mora biti kljub prihodnjim demografskim spremembam srednjeročni proračunski cilj za posamezne države članice različen, tako da upošteva raznolikost gospodarskih in proračunskih stanj in njihovega razvoja ter fiskalnih tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Srednjeročni proračunski cilj lahko za posamezno državo članico odstopa od proračunskega stanja blizu ravnotežja ali v presežku. Vendar pa bi bil za države članice euroobmočja in MMT2 opredeljen razpon srednjeročnih proračunskih ciljev, specifičnih za vsako posamezno državo članico, iz katerega bi bili izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

| (6) | V okviru konjunkturnega cikla je treba doseči bolj simetričen pristop k fiskalni politiki s strožjo proračunsko disciplino v času dobrih gospodarskih razmer, s ciljem izogniti se procikličnim politikam, in postopno doseči srednjeročni proračunski cilj. Ravnanje v skladu s srednjeročnim proračunskim ciljem mora državam članicam omogočiti, da obvladajo običajna konjunkturna nihanja in sočasno ohranijo javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP ter da zagotovijo hiter napredek pri doseganju fiskalne vzdržnosti. To bi moralo omogočiti povečanje proračunskega manevrskega prostora, zlasti za javne naložbe. |
| --- | --- |

(6)

V okviru konjunkturnega cikla je treba doseči bolj simetričen pristop k fiskalni politiki s strožjo proračunsko disciplino v času dobrih gospodarskih razmer, s ciljem izogniti se procikličnim politikam, in postopno doseči srednjeročni proračunski cilj. Ravnanje v skladu s srednjeročnim proračunskim ciljem mora državam članicam omogočiti, da obvladajo običajna konjunkturna nihanja in sočasno ohranijo javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP ter da zagotovijo hiter napredek pri doseganju fiskalne vzdržnosti. To bi moralo omogočiti povečanje proračunskega manevrskega prostora, zlasti za javne naložbe.

| (7) | Države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, bi morale sprejeti ukrepe za njegovo dosego v okviru konjunkturnega cikla. Države članice euroobmočja ali MMT2 si morajo pri uresničevanju svojega srednjeročnega proračunskega cilja prizadevati za letno minimalno prilagoditev, iz katere so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, bi morale sprejeti ukrepe za njegovo dosego v okviru konjunkturnega cikla. Države članice euroobmočja ali MMT2 si morajo pri uresničevanju svojega srednjeročnega proračunskega cilja prizadevati za letno minimalno prilagoditev, iz katere so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

| (8) | Za krepitev v rast usmerjene narave Pakta je treba pri določanju prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države, ki so ga že dosegle, upoštevati pomembnejše strukturne reforme, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da se ne ovirajo strukturne reforme, ki nedvoumno izboljšujejo dolgoročno vzdržnost javnih financ, je treba posebno pozornost posvetiti pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje tudi obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, saj te reforme v času njihove izvedbe povzročijo kratkoročno poslabšanje javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Za krepitev v rast usmerjene narave Pakta je treba pri določanju prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države, ki so ga že dosegle, upoštevati pomembnejše strukturne reforme, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da se ne ovirajo strukturne reforme, ki nedvoumno izboljšujejo dolgoročno vzdržnost javnih financ, je treba posebno pozornost posvetiti pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje tudi obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, saj te reforme v času njihove izvedbe povzročijo kratkoročno poslabšanje javnih financ.

| (9) | Roke, ki jih je Svet določil za presojo programov za stabilnost in konvergenco, je treba podaljšati, da se omogoči njihova temeljita presoja — |
| --- | --- |

(9)

Roke, ki jih je Svet določil za presojo programov za stabilnost in konvergenco, je treba podaljšati, da se omogoči njihova temeljita presoja —

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1466/97 se spremeni:

| 1. | vstavita se naslednji naslov in člen 2A
  Člen 2a
  Srednjeročni proračunski cilj za proračunsko stanje je za vsako državo članico različen. Ti srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, lahko odstopajo od zahteve po proračunskem stanju blizu ravnotežja ali v presežku. Poskrbijo za varnostno mejo v zvezi s 3 % javnofinančnim primanjkljajem od BDP; zagotovijo hiter napredek pri doseganju vzdržnosti in tako omogočijo povečanje proračunskega manevrskega prostora, zlasti upoštevajoč potrebe po javnih naložbah.
  Upoštevaje te dejavnike se srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, za države članice, ki so sprejele euro, in države članice MMT2 določijo v okviru opredeljenega razpona med -1 % BDP in uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.
  Srednjeročni proračunski cilj države članice se lahko ponovno pregleda, če se izvede strukturna reforma, vsekakor pa vsaka štiri leta.“; |
| --- | --- |

1.

vstavita se naslednji naslov in člen 2A

Člen 2a

Srednjeročni proračunski cilj za proračunsko stanje je za vsako državo članico različen. Ti srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, lahko odstopajo od zahteve po proračunskem stanju blizu ravnotežja ali v presežku. Poskrbijo za varnostno mejo v zvezi s 3 % javnofinančnim primanjkljajem od BDP; zagotovijo hiter napredek pri doseganju vzdržnosti in tako omogočijo povečanje proračunskega manevrskega prostora, zlasti upoštevajoč potrebe po javnih naložbah.

Upoštevaje te dejavnike se srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, za države članice, ki so sprejele euro, in države članice MMT2 določijo v okviru opredeljenega razpona med -1 % BDP in uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

Srednjeročni proračunski cilj države članice se lahko ponovno pregleda, če se izvede strukturna reforma, vsekakor pa vsaka štiri leta.“;

| 2. | člen 3(2) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega presežka/primanjkljaja za doseganje tega cilja ter predviden potek splošnega javnega zadolževanja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 3(2) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega presežka/primanjkljaja za doseganje tega cilja ter predviden potek splošnega javnega zadolževanja;“;

| (b) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | podrobno in kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti in/ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje podrobno analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

podrobno in kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti in/ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje podrobno analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti;“;

| (c) | doda se naslednja točka:






  „(e) | če je primerno, razloge za odklon od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka:

„(e)

če je primerno, razloge za odklon od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.“;

| 3. | člen 5 se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjimi pododstavki:
  „1.   Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega s členom 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 Pogodbe preuči srednjeročni proračunski cilj, ki ga predstavi zadevna država članica, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne in ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.
  Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Svet upošteva, da so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
  Svet pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj, upošteva izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
  Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža neto reformne stroške za javno financirani steber, pod pogojem, da odklon ostane začasen in da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 5 se spremeni:

(a)

prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjimi pododstavki:

„1.   Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega s členom 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 Pogodbe preuči srednjeročni proračunski cilj, ki ga predstavi zadevna država članica, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne in ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Svet upošteva, da so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.

Svet pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj, upošteva izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža neto reformne stroške za javno financirani steber, pod pogojem, da odklon ostane začasen in da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.“;

| (b) | v odstavku 2 se besedi „dveh mesecih“ nadomestita z besedama „treh mesecih“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedi „dveh mesecih“ nadomestita z besedama „treh mesecih“;

| 4. | člen 7(2) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega presežka/primanjkljaja za doseganje tega cilja ter predviden potek splošnega javnega zadolževanja; srednjeročne cilje monetarne politike; razmerje med temi cilji in stabilnostjo cen in menjalnih tečajev;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

člen 7(2) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega presežka/primanjkljaja za doseganje tega cilja ter predviden potek splošnega javnega zadolževanja; srednjeročne cilje monetarne politike; razmerje med temi cilji in stabilnostjo cen in menjalnih tečajev;“;

| (b) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | podrobno in kvantitativno oceno prikaza proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti in/ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje podrobno analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

podrobno in kvantitativno oceno prikaza proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti in/ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje podrobno analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti;“;

| (c) | doda se naslednja točka:






  „(e) | če je primerno, razloge za odklon od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka:

„(e)

če je primerno, razloge za odklon od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja.“;

| 5. | člen 9 se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjimi pododstavki:
  „1.   Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega s členom 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 Pogodbe preuči srednjeročni proračunski cilj, ki ga predstavi zadevna država članica, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne in ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.
  Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upošteva, da so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Svet za države članice MMT2 preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.
  Svet pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj, upošteva izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
  Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža neto reformne stroške za javno financirani steber, pod pogojem, da odklon ostane začasen in da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 9 se spremeni:

(a)

prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjimi pododstavki:

„1.   Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega s členom 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 Pogodbe preuči srednjeročni proračunski cilj, ki ga predstavi zadevna država članica, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne in ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upošteva, da so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Svet za države članice MMT2 preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.

Svet pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj, upošteva izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih, vključno s spodbujanjem potencialne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža neto reformne stroške za javno financirani steber, pod pogojem, da odklon ostane začasen in da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.“;

| (b) | v odstavku 2 se besedi „dveh mesecih“ nadomestita z besedama „treh mesecih“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedi „dveh mesecih“ nadomestita z besedama „treh mesecih“;

| 6. | sklicevanji na člena 103 in 109(c) Pogodbe se v vsej uredbi nadomestita s sklicevanjema na člen 99 oziroma 114. |
| --- | --- |

6.

sklicevanji na člena 103 in 109(c) Pogodbe se v vsej uredbi nadomestita s sklicevanjema na člen 99 oziroma 114.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V........,

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 144, 14.6.2005, str. 17.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), skupno stališče Sveta z dne 21. junija 2005 in stališče Evropskega parlamenta z dne ...(še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

4

(5)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

5

(6)  Glej Prilogo 2 k Sklepom Evropskega sveta z 22.–23. marca 2005.

6

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Svet (ECOFIN) je 20. marca 2005 sprejel poročilo „Izboljšanje izvajanja Pakta za stabilnost in rast“. Evropski svet je na zasedanju 22. in 23. marca potrdil poročilo Sveta in pozval Komisijo, naj predstavi predloge za spremembo uredb (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97.

Komisija je 20. aprila 2005 sprejela svoj predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.

Evropska centralna banka je podala mnenje 3. junija 2005 (1). Evropski parlament je podal mnenje 9. junija 2005 (2).

Svet je dne 21. junija 2005 sprejel skupno stališče v skladu s členom 252(a) Pogodbe.

II.   CILJ

Cilj spremembe uredbe je pretvoriti ustrezne spremembe pravnega okvira, kakor je bilo dogovorjeno v poročilu Sveta, v zakonodajni okvir.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošni pristop, ki ga je sprejel Svet pri preučevanju predloga Komisije, je bil, da se ne oddaljuje preveč od poročila Sveta z dne 20. marca. Nekateri deli poročila so prevzeti v uredbo z namenom, da se zagotovi ustrezna raven pravne gotovosti, medtem ko drugih ni treba prevzeti, saj lahko ostanejo sami zase kot politične zaveze ali pa so zajeti v revidiranem Kodeksu ravnanja za izvajanje pakta kot celote.

Z namenom olajšati delo Parlamenta glede hitrega zaključka druge obravnave zagotavlja priloga k tej opombi celovito pojasnilo sklepanja pri obravnavanju vseh posameznih sprememb k predlogu Komisije, tako tiste, ki jih je sprejel Parlament, kakor tiste, ki jih je predložil Svet.

IV.   SKLEPI

Pristop, da se ne oddaljuje preveč od besedila poročila Sveta, je tisti, za katerega Svet meni, da daje največ možnosti za hiter dogovor o zadevnem besedilu, saj prevzema dogovor, ki je že dosežen na ravni Evropskega sveta. Prav tako ponuja največjo možnost za hitro in usklajeno izvajanje revidiranega Pakta stabilnosti in rasti.

---

(1)  UL C 144, 14.6.2005, str. 17.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu

---

PRILOGA

Spremembe Sveta in Evropskega parlamenta k predlogu Komisije

| Sprememb | Utemeljitev |
| --- | --- |
| Uvodna izjava (2): |
| Na koncu uvodne izjave (2) se je dodalo besedilo v krepkem tisku: „Poročilo je potrdil Evropski svet v sklepih z dne 23. marca 2005 z ugotovitvijo, da poročilo posodablja in dopolnjuje Pakt za stabilnost in rast, katerega sestavni del je sedaj“. | Ta sprememba je bila uvedena z namenom, da se pojasni pravni položaj poročila z dne 20. marca 2005 kot sestavnega dela Pakta stabilnosti in rasti v primerjavi z amsterdamsko resolucijo Evropskega sveta o Paktu stabilnosti in rasti. |
| Uvodna izjava (2A): |
| Evropski parlament je predlagal novo uvodno izjavo 2A, ki se glasi:

  „Izvajanje davčnega okvira, nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ter njihova verodostojnost so odvisni od kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti davčne statistike. Potrebna je kakovost statistike na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, da se zagotovijo neodvisnost, celovitost in odgovornost državnih statističnih uradov in Eurostata.“ | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  Vprašanja kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti fiskalnih statističnih podatkov ne sodijo v področje Uredbe (ES) št. 1466/97. Uredba (ES) št. 3605/93 vsebuje ustrezne opredelitve in časovni načrt za namen postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. 3605/93 je trenutno v postopku spreminjanja, izrecno glede vidikov kakovosti in krepitve spremljanja v smislu postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| Uvodna izjava (2B): |
| Evropski parlament je predlagal novo uvodno izjavo 2B, ki se glasi:

  „Komisija mora primerjati številke, ki so jih predložile države članice, s poročili ki so jih predložile nacionalne centralne banke Evropski centralni banki.“ | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  V praksi se ti podatki že primerjajo prek predstavništva nacionalnih centralnih bank in Evropske centralne banke v Ekonomsko-finančnem odboru, ki ima ključno vlogo v procesu večstranskega fiskalnega nadzora. |
| Uvodna izjava (3): |
| Uvodna izjava (3) je bila ponovno oblikovana. | Ta uvodna izjava je bila spremenjena z namenom, da se da večji poudarek obnovljeni zavezi držav članic, da upoštevajo pravila Pakta stabilnosti in rasti, in da se poudari odgovornost držav članic na podlagi Pakta stabilnosti in rasti. |
| Uvodna izjava (5): |
| Uvodna izjava (5) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (6) — predlog Komisije. | Revidirana uvodna izjava (5) bolj jasno predstavlja načelo srednjeročnih proračunskih ciljev, značilnih za vsako državo članico, in prednostni gospodarski princip, pri čemer pojasnjuje, da srednjeročni proračunski cilj za vsako državo članico temelji na prednostni zahtevi, da se doseže čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali presežek. |
| Uvodna izjava (6): |
| Uvodna izjava (6) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (5) — predlog Komisije. | Revidirana uvodna izjava (6) bolj jasno določa gospodarski princip za doseganje in vzdrževanje srednjeročnega proračunskega cilja. |
| Člen 2A: |
| Člen 2A je bil ponovno oblikovan s strani Sveta.
  Evropski parlament je predlagal naslednjo obliko:

  „Srednjeročni cilji, doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, se za vsako državo članico določijo v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe. Srednjeročni proračunski cilji se pregledujejo najmanj enkrat na leto in kadar koli se izvajajo večje strukturne in proračunske reforme
  ter po potrebi revidirajo. Vsaka država članica bilahko ustanovila gospodarski svet modrecev, ki bi svetoval pri glavnih makroekonomskih napovedih. Ti srednjeročni proračunski cilji, značilni za vsako državo članico, se naravnajo na raven, ki državi članici omogoča, da obvlada običajna konjunkturna nihanja in sočasno ohrani javnofinančni primanjkljaj v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP, da zagotovi hiter napredek k finančni vzdržnosti in ob upoštevanju tega razširi manevrski prostor za proračun, zlasti v zvezi z javnimi naložbami.“ | Glede na to, da je člen 2A „opredelitveni“, je bil postopkovni del [„v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe“] prestavljen v člena 3 in 5.
  Revidiran člen 2A določa, da se lahko srednjeročni proračunski cilji razlikujejo od države do države, so pa omejeni na določeno vrednost (veljavno v euroobmočju in državah članicah ERM-II) od -1 % BDP do ravnotežja ali presežka.
  Revidiran člen 2A določa, da je srednjeročni proračunski cilj opredeljen v ciklično prilagojenih pogojih in brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.
  Na koncu revidiran člen 2A pojasni postopek za revidiranje srednjeročnega proračunskega cilja („kadar se izvaja velika strukturna reforma in v vsakem primeru vsaka štiri leta“). To določa srednjeročne cilje kot strukturne parametre, ki odražajo strukturne značilnosti držav članic (predvsem potencialno rast, trenutne dolžniške vrednostne papirje, implicitne obveznosti) in njihov, razmeroma počasen, razvoj: od tod štiriletno obdobje za njihovo revizijo.
  Predlog za oblikovanje sveta „modrecev“ je popolnoma združljiv s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005, ki poziva države članice, da okrepijo vlogo neodvisnih proračunskih institucij na nacionalni ravni, njegova nezavezujoča narava pa je bolj primerna za politično izjavo kot uredba. |
| Člen 3(2)(a): |
| V skladu z revidiranim členom predstavi program stabilnosti tudi srednjeročni proračunski cilj. | Ta sprememba razlaga postopek za določitev srednjeročnega proračunskega cilja. Države članice bodo v svojih programih stabilnosti predstavile srednjeročni cilj, določen glede na načela člena 2A. Svet bo nato pregledal, ali je bil srednjeročni proračunski cilj določen na primerni ravni in lahko zahteva od države članice, da prilagodi svoj program stabilnosti, če meni, da srednjeročni cilj ni določen na primerni ravni (glej člen 5). |
| Člen 3(2): |
| Dodana je točka (e), na osnovi katere programi stabilnosti zagotovijo sledeče podatke: ’če primerno, razloge za odstopanja od zahtevanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja’. | V skladu z nosilnim ciljem krepitve preventivnih ukrepov Pakta stabilnosti, se okrepi spremljanje naporov držav članic za doseganje svojih srednjeročnih proračunskih ciljev. |
| Člen 4(1): |
| Evropski parlament je v prvem odstavku člena 4 predlagal sledečo spremembo:

  „Programi stabilnosti se predložijo pred 1. marcem 1999. Po tem datumu se posodobljeni programi za obdobje dveh let predložijo enkrat na leto. Država članica, ki pozneje sprejme enotno valuto, predloži program stabilnosti v roku šestih mesecev od Sklepa Sveta o udeležbi pri enotni valuti.“ | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  Uspešno in učinkovito izvajanje procesa večstranskega fiskalnega nadzora zahteva, da se programi stabilnosti letno predložijo in ocenijo na letni ravni. |
| Člen 5(1): |
| V odstavku 1 člena 5 so k izvirnem predlogu Komisije dodani trije elementi. | Prvič: jasno je, da bo prilagoditev 0,5 % BDP služila kot merilo za ugotavljanje, ali si države članice prizadevajo za zadostno proračunsko prilagoditev za doseganje svojega srednjeročnega cilja.
  Drugič: jasno je, da so odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja na osnovi izvajanja strukturnih reform odvisna od ohranjanja varnostne rezerve z ozirom na referenčno vrednost primanjkljaja in da se bo proračunsko stanje, po pričakovanju, v programskem obdobju vrnilo k srednjeročnemu proračunskemu cilju.
  Sprememba nadalje pojasnjuje, da so večstebrne reforme, ki uvajajo v celoti kapitalsko financiran drugi steber izven nadzora državnega sektorja, vendar pa iz njega odvajajo socialne prispevke, pod enakimi pogoji upravičene reforme, ki dovoljujejo odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja. |
| Člen 5(1): |
| Evropski parlament je v členu 5, odstavku 1, pododstavku 1 predlagal sledečo spremembo:

  „Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega na podlagi člena 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 presodi, ali so prilagoditvene usmeritve iz programa dovolj ambiciozne, ali so gospodarske predpostavke, na katerih temelji program, stvarne in če sprejeti in/ali predlagani ukrepi zadoščajo za uresničitev načrtovanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Za ta namen Komisija v državah članicah izvaja finančno revizijo.
  “ | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  Predlagane spremembe k Uredbi (ES) št. 3605/93 glede kakovosti statističnih podatkov v smislu postopka čezmernega primanjkljaja, obravnavajo to vprašanje in bodo določile cilje in vsebino obiskov za dialog in vsebino metodoloških obiskov Evropske komisije (Eurostat) v državah članicah. |
| Člen 5(2): |
| Evropski parlament je v drugem odstavku člena 5 predlagal sledečo spremembo:

  „Svet preveri program stabilnost iz odstavka 1 v največ treh mesecih od predložitve programa. Svet, na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Odborom, ustanovljenim v skladu s členom 109c, predloži mnenje o programu. Če Svet, v skladu s členom 103, meni, da je treba cilje in vsebino programa okrepiti, še zlasti v zvezi z izboljšanjem prilagoditvene usmeritve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v gospodarstvu naklonjenih obdobjih, v svojem mnenju pozove zadevno državo članico, da prilagodi svoj program.“ | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  Sprememba, ki jo je predlagal Evropski parlament lahko pomeni, da je zahteva Sveta za krepitev prilagoditvenih usmeritev odvisna od prevlade gospodarstvu bolj naklonjenih obdobij. To vsekakor ne drži. Proces revizije proračunskih ciljev, ki je predviden v tem členu, omogoča, da se od držav članic lahko zahteva znatna okrepitev samega srednjeročnega cilja ali prilagoditvenih usmeritev k temu cilju, kadar koli je to mogoče, glede na prevladujoče okoliščine in ne le v gospodarstvu naklonjenih obdobjih. Na ta način predstavlja konsolidacija, kadar je izvedljiva, osnovni cilj politike; konsolidacija v gospodarstvu naklonjenih obdobjih pa je podrejena tej bolj splošni zahtevi. |
| Člen 6(1): |
| Evropski parlament je v prvem odstavku člena 6 predlagal sledečo spremembo:

  „Kot del večstranskega nadzora v skladu s členom 99(3) spremlja Svet izvajanje programov stabilnosti, na osnovi podatkov, ki jih zagotovijo sodelujoče države članice, in ocenjevanj, ki jih izvajata Komisija in odbor, ustanovljen v skladu s členom 109(c), še zlasti za prepoznavanje dejanskega ali pričakovanega odmika proračunskega položaja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvene usmeritve za dosego tega cilja, kot je določeno v programu za javnofinančni primanjkljaj/presežek, in predvidenega poteka splošnega javnega zadolževanja.“

  Podobne spremembe, ki so bile predlagane k členoma 6(2) in 6(3) so iz istih razlogov zavrnjene. | Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:
  Poročilo Sveta o „Izboljšanju izvajanja Pakta za stabilnost in rast“ v delu 3.5 navaja potrebo po večji pozornosti zadolženosti in trajnosti. Svet je sklenil, da je treba okrepiti okvir za nadzor in da v zvezi s tem ni potrebna nobena sprememba obstoječih uredb. |
| Člen 7(2)(a): |
| V skladu z revidiranim členom, predstavi konvergenčni program tudi srednjeročni proračunski cilj. | Glej člen 3(2)(a) zgoraj. |
| Člen 7(2): |
| Dodana je točka (e), na osnovi katere konvergenčni programi zagotovijo sledeče podatke: ’če primerno, razloge za odstopanja od zahtevanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja’. | Glej člen 3(2) zgoraj. |
| Člen 9(1): |
| V odstavku 1 člena 9 so k izvirnem predlogu Komisije dodani trije elementi. | Prvič: jasno je, da bo prilagoditev 0,5 % BDP služila kot merilo za ugotavljanje, ali si države članice prizadevajo za zadostno proračunsko prilagoditev za doseganje svojega srednjeročnega cilja.
  Drugič: jasno je, da so odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja na osnovi izvajanja strukturnih reform odvisna od ohranjanja varnostne rezerve z ozirom na referenčno vrednost primanjkljaja in da se bo proračunsko stanje, po pričakovanju, v programskem obdobju vrnilo k srednjeročnemu proračunskemu cilju.
  Sprememba nadalje pojasnjuje, da so večstebrne reforme, ki uvajajo v celoti kapitalsko financiran drugi steber izven nadzora državnega sektorja, vendar pa iz njega odvajajo socialne prispevke, pod enakimi pogoji upravičene reforme, ki dovoljujejo odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja. |

Sprememb

Utemeljitev

Uvodna izjava (2):

Na koncu uvodne izjave (2) se je dodalo besedilo v krepkem tisku: „Poročilo je potrdil Evropski svet v sklepih z dne 23. marca 2005 z ugotovitvijo, da poročilo posodablja in dopolnjuje Pakt za stabilnost in rast, katerega sestavni del je sedaj“.

Ta sprememba je bila uvedena z namenom, da se pojasni pravni položaj poročila z dne 20. marca 2005 kot sestavnega dela Pakta stabilnosti in rasti v primerjavi z amsterdamsko resolucijo Evropskega sveta o Paktu stabilnosti in rasti.

Uvodna izjava (2A):

Evropski parlament je predlagal novo uvodno izjavo 2A, ki se glasi:

„Izvajanje davčnega okvira, nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ter njihova verodostojnost so odvisni od kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti davčne statistike. Potrebna je kakovost statistike na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, da se zagotovijo neodvisnost, celovitost in odgovornost državnih statističnih uradov in Eurostata.“

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

Vprašanja kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti fiskalnih statističnih podatkov ne sodijo v področje Uredbe (ES) št. 1466/97. Uredba (ES) št. 3605/93 vsebuje ustrezne opredelitve in časovni načrt za namen postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. 3605/93 je trenutno v postopku spreminjanja, izrecno glede vidikov kakovosti in krepitve spremljanja v smislu postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Uvodna izjava (2B):

Evropski parlament je predlagal novo uvodno izjavo 2B, ki se glasi:

„Komisija mora primerjati številke, ki so jih predložile države članice, s poročili ki so jih predložile nacionalne centralne banke Evropski centralni banki.“

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

V praksi se ti podatki že primerjajo prek predstavništva nacionalnih centralnih bank in Evropske centralne banke v Ekonomsko-finančnem odboru, ki ima ključno vlogo v procesu večstranskega fiskalnega nadzora.

Uvodna izjava (3):

Uvodna izjava (3) je bila ponovno oblikovana.

Ta uvodna izjava je bila spremenjena z namenom, da se da večji poudarek obnovljeni zavezi držav članic, da upoštevajo pravila Pakta stabilnosti in rasti, in da se poudari odgovornost držav članic na podlagi Pakta stabilnosti in rasti.

Uvodna izjava (5):

Uvodna izjava (5) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (6) — predlog Komisije.

Revidirana uvodna izjava (5) bolj jasno predstavlja načelo srednjeročnih proračunskih ciljev, značilnih za vsako državo članico, in prednostni gospodarski princip, pri čemer pojasnjuje, da srednjeročni proračunski cilj za vsako državo članico temelji na prednostni zahtevi, da se doseže čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali presežek.

Uvodna izjava (6):

Uvodna izjava (6) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (5) — predlog Komisije.

Revidirana uvodna izjava (6) bolj jasno določa gospodarski princip za doseganje in vzdrževanje srednjeročnega proračunskega cilja.

Člen 2A:

Člen 2A je bil ponovno oblikovan s strani Sveta.

Evropski parlament je predlagal naslednjo obliko:

„Srednjeročni cilji, doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, se za vsako državo članico določijo v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe. Srednjeročni proračunski cilji se pregledujejo najmanj enkrat na leto in kadar koli se izvajajo večje strukturne in proračunske reforme
  ter po potrebi revidirajo. Vsaka država članica bilahko ustanovila gospodarski svet modrecev, ki bi svetoval pri glavnih makroekonomskih napovedih. Ti srednjeročni proračunski cilji, značilni za vsako državo članico, se naravnajo na raven, ki državi članici omogoča, da obvlada običajna konjunkturna nihanja in sočasno ohrani javnofinančni primanjkljaj v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP, da zagotovi hiter napredek k finančni vzdržnosti in ob upoštevanju tega razširi manevrski prostor za proračun, zlasti v zvezi z javnimi naložbami.“

Glede na to, da je člen 2A „opredelitveni“, je bil postopkovni del [„v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe“] prestavljen v člena 3 in 5.

Revidiran člen 2A določa, da se lahko srednjeročni proračunski cilji razlikujejo od države do države, so pa omejeni na določeno vrednost (veljavno v euroobmočju in državah članicah ERM-II) od -1 % BDP do ravnotežja ali presežka.

Revidiran člen 2A določa, da je srednjeročni proračunski cilj opredeljen v ciklično prilagojenih pogojih in brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Na koncu revidiran člen 2A pojasni postopek za revidiranje srednjeročnega proračunskega cilja („kadar se izvaja velika strukturna reforma in v vsakem primeru vsaka štiri leta“). To določa srednjeročne cilje kot strukturne parametre, ki odražajo strukturne značilnosti držav članic (predvsem potencialno rast, trenutne dolžniške vrednostne papirje, implicitne obveznosti) in njihov, razmeroma počasen, razvoj: od tod štiriletno obdobje za njihovo revizijo.

Predlog za oblikovanje sveta „modrecev“ je popolnoma združljiv s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005, ki poziva države članice, da okrepijo vlogo neodvisnih proračunskih institucij na nacionalni ravni, njegova nezavezujoča narava pa je bolj primerna za politično izjavo kot uredba.

Člen 3(2)(a):

V skladu z revidiranim členom predstavi program stabilnosti tudi srednjeročni proračunski cilj.

Ta sprememba razlaga postopek za določitev srednjeročnega proračunskega cilja. Države članice bodo v svojih programih stabilnosti predstavile srednjeročni cilj, določen glede na načela člena 2A. Svet bo nato pregledal, ali je bil srednjeročni proračunski cilj določen na primerni ravni in lahko zahteva od države članice, da prilagodi svoj program stabilnosti, če meni, da srednjeročni cilj ni določen na primerni ravni (glej člen 5).

Člen 3(2):

Dodana je točka (e), na osnovi katere programi stabilnosti zagotovijo sledeče podatke: ’če primerno, razloge za odstopanja od zahtevanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja’.

V skladu z nosilnim ciljem krepitve preventivnih ukrepov Pakta stabilnosti, se okrepi spremljanje naporov držav članic za doseganje svojih srednjeročnih proračunskih ciljev.

Člen 4(1):

Evropski parlament je v prvem odstavku člena 4 predlagal sledečo spremembo:

„Programi stabilnosti se predložijo pred 1. marcem 1999. Po tem datumu se posodobljeni programi za obdobje dveh let predložijo enkrat na leto. Država članica, ki pozneje sprejme enotno valuto, predloži program stabilnosti v roku šestih mesecev od Sklepa Sveta o udeležbi pri enotni valuti.“

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

Uspešno in učinkovito izvajanje procesa večstranskega fiskalnega nadzora zahteva, da se programi stabilnosti letno predložijo in ocenijo na letni ravni.

Člen 5(1):

V odstavku 1 člena 5 so k izvirnem predlogu Komisije dodani trije elementi.

Prvič: jasno je, da bo prilagoditev 0,5 % BDP služila kot merilo za ugotavljanje, ali si države članice prizadevajo za zadostno proračunsko prilagoditev za doseganje svojega srednjeročnega cilja.

Drugič: jasno je, da so odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja na osnovi izvajanja strukturnih reform odvisna od ohranjanja varnostne rezerve z ozirom na referenčno vrednost primanjkljaja in da se bo proračunsko stanje, po pričakovanju, v programskem obdobju vrnilo k srednjeročnemu proračunskemu cilju.

Sprememba nadalje pojasnjuje, da so večstebrne reforme, ki uvajajo v celoti kapitalsko financiran drugi steber izven nadzora državnega sektorja, vendar pa iz njega odvajajo socialne prispevke, pod enakimi pogoji upravičene reforme, ki dovoljujejo odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja.

Člen 5(1):

Evropski parlament je v členu 5, odstavku 1, pododstavku 1 predlagal sledečo spremembo:

„Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega na podlagi člena 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 presodi, ali so prilagoditvene usmeritve iz programa dovolj ambiciozne, ali so gospodarske predpostavke, na katerih temelji program, stvarne in če sprejeti in/ali predlagani ukrepi zadoščajo za uresničitev načrtovanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Za ta namen Komisija v državah članicah izvaja finančno revizijo.
  “

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

Predlagane spremembe k Uredbi (ES) št. 3605/93 glede kakovosti statističnih podatkov v smislu postopka čezmernega primanjkljaja, obravnavajo to vprašanje in bodo določile cilje in vsebino obiskov za dialog in vsebino metodoloških obiskov Evropske komisije (Eurostat) v državah članicah.

Člen 5(2):

Evropski parlament je v drugem odstavku člena 5 predlagal sledečo spremembo:

„Svet preveri program stabilnost iz odstavka 1 v največ treh mesecih od predložitve programa. Svet, na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Odborom, ustanovljenim v skladu s členom 109c, predloži mnenje o programu. Če Svet, v skladu s členom 103, meni, da je treba cilje in vsebino programa okrepiti, še zlasti v zvezi z izboljšanjem prilagoditvene usmeritve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v gospodarstvu naklonjenih obdobjih, v svojem mnenju pozove zadevno državo članico, da prilagodi svoj program.“

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

Sprememba, ki jo je predlagal Evropski parlament lahko pomeni, da je zahteva Sveta za krepitev prilagoditvenih usmeritev odvisna od prevlade gospodarstvu bolj naklonjenih obdobij. To vsekakor ne drži. Proces revizije proračunskih ciljev, ki je predviden v tem členu, omogoča, da se od držav članic lahko zahteva znatna okrepitev samega srednjeročnega cilja ali prilagoditvenih usmeritev k temu cilju, kadar koli je to mogoče, glede na prevladujoče okoliščine in ne le v gospodarstvu naklonjenih obdobjih. Na ta način predstavlja konsolidacija, kadar je izvedljiva, osnovni cilj politike; konsolidacija v gospodarstvu naklonjenih obdobjih pa je podrejena tej bolj splošni zahtevi.

Člen 6(1):

Evropski parlament je v prvem odstavku člena 6 predlagal sledečo spremembo:

„Kot del večstranskega nadzora v skladu s členom 99(3) spremlja Svet izvajanje programov stabilnosti, na osnovi podatkov, ki jih zagotovijo sodelujoče države članice, in ocenjevanj, ki jih izvajata Komisija in odbor, ustanovljen v skladu s členom 109(c), še zlasti za prepoznavanje dejanskega ali pričakovanega odmika proračunskega položaja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvene usmeritve za dosego tega cilja, kot je določeno v programu za javnofinančni primanjkljaj/presežek, in predvidenega poteka splošnega javnega zadolževanja.“

Podobne spremembe, ki so bile predlagane k členoma 6(2) in 6(3) so iz istih razlogov zavrnjene.

Ta sprememba ni bila sprejeta iz naslednjega razloga:

Poročilo Sveta o „Izboljšanju izvajanja Pakta za stabilnost in rast“ v delu 3.5 navaja potrebo po večji pozornosti zadolženosti in trajnosti. Svet je sklenil, da je treba okrepiti okvir za nadzor in da v zvezi s tem ni potrebna nobena sprememba obstoječih uredb.

Člen 7(2)(a):

V skladu z revidiranim členom, predstavi konvergenčni program tudi srednjeročni proračunski cilj.

Glej člen 3(2)(a) zgoraj.

Člen 7(2):

Dodana je točka (e), na osnovi katere konvergenčni programi zagotovijo sledeče podatke: ’če primerno, razloge za odstopanja od zahtevanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja’.

Glej člen 3(2) zgoraj.

Člen 9(1):

V odstavku 1 člena 9 so k izvirnem predlogu Komisije dodani trije elementi.

Prvič: jasno je, da bo prilagoditev 0,5 % BDP služila kot merilo za ugotavljanje, ali si države članice prizadevajo za zadostno proračunsko prilagoditev za doseganje svojega srednjeročnega cilja.

Drugič: jasno je, da so odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja na osnovi izvajanja strukturnih reform odvisna od ohranjanja varnostne rezerve z ozirom na referenčno vrednost primanjkljaja in da se bo proračunsko stanje, po pričakovanju, v programskem obdobju vrnilo k srednjeročnemu proračunskemu cilju.

Sprememba nadalje pojasnjuje, da so večstebrne reforme, ki uvajajo v celoti kapitalsko financiran drugi steber izven nadzora državnega sektorja, vendar pa iz njega odvajajo socialne prispevke, pod enakimi pogoji upravičene reforme, ki dovoljujejo odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja.

---