# Europeiska unionens C 415/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 415 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången1 december 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 415

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången1 december 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2020/C 415/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2020/C 415/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 415/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 415/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9369 — PAI Partners/Wessanen) (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 415/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10012 — Hg/KKR/Citation) (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 415/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9930 — LGP/TPG/WellSky) (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 415/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software) (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 415/07 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer) (
  1
  ) | 14 |
| 2020/C 415/08 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9922 — GHO/MIC/Envision) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 415/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage) (
  1
  )

1

9

2020/C 415/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9369 — PAI Partners/Wessanen) (
  1
  )

1

10

2020/C 415/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10012 — Hg/KKR/Citation) (
  1
  )

1

11

2020/C 415/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9930 — LGP/TPG/WellSky) (
  1
  )

1

12

2020/C 415/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software) (
  1
  )

1

13

2020/C 415/07

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer) (
  1
  )

1

14

2020/C 415/08

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9922 — GHO/MIC/Envision) (
  1
  )

1

15

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2020/C 415/09 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa | 16 |
| 2020/C 415/10 | Rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen | 22 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 415/11 | Eurons växelkurs — 30 november 2020 | 31 |
| 2020/C 415/12 | Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1 december 2020 lähtien (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 ( EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1 ) 10 artiklan mukaisesti) | 32 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2020/C 415/09

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa

16

2020/C 415/10

Rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen

22

Europeiska kommissionen

2020/C 415/11

Eurons växelkurs — 30 november 2020

31

2020/C 415/12

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1 december 2020 lähtien (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 ( EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1 ) 10 artiklan mukaisesti)

32

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 415/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 33 |
| 2020/C 415/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10062 — SDK/Freja Transport&Logistics) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 35 |
| 2020/C 415/15 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10029 – ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 36 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 415/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

33

2020/C 415/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10062 — SDK/Freja Transport&Logistics) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

35

2020/C 415/15

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10029 – ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete

(2020/C 415/01)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM KONSTATERAR ATT

| 1. | ungdomsarbete är en bred term som omfattar en rad olika aktiviteter av social, kulturell, utbildningsmässig, miljömässig och/eller politisk natur av, med och för ungdomar, i grupper eller enskilt; ungdomsarbete tillhandahålls av ungdomsarbetare som är avlönade eller volontärer och är baserat på icke-formella och informella inlärningsprocesser med inriktning på ungdomar och frivilligt deltagande; ungdomsarbete är en typisk social praxis som innebär att man arbetar med unga i de samhällen där de lever och därigenom främjar deras aktiva deltagande och inkludering i dessa samhällen samt i beslutsfattande (1), |
| --- | --- |

1.

ungdomsarbete är en bred term som omfattar en rad olika aktiviteter av social, kulturell, utbildningsmässig, miljömässig och/eller politisk natur av, med och för ungdomar, i grupper eller enskilt; ungdomsarbete tillhandahålls av ungdomsarbetare som är avlönade eller volontärer och är baserat på icke-formella och informella inlärningsprocesser med inriktning på ungdomar och frivilligt deltagande; ungdomsarbete är en typisk social praxis som innebär att man arbetar med unga i de samhällen där de lever och därigenom främjar deras aktiva deltagande och inkludering i dessa samhällen samt i beslutsfattande (1),

| 2. | trots att det finns en gemensam förståelse av ungdomsarbetets primära funktion tar det sig mycket olika uttryck i EU:s medlemsstater, definieras och beskrivs på olika sätt och förknippas med olika uppfattningar, traditioner, aktörer och förfaranden; det utövas under olika former och i olika omgivningar (2); ungdomsarbete har en viktig funktion i ungdomars personliga och sociala utveckling, deras deltagande i samhället och de övergångsperioder de går igenom; det är avsett för alla ungdomar, även för dem som är mindre engagerade i samhället och/eller har färre möjligheter och/eller som inte till fullo kan delta politiskt och socialt på grund av ofördelaktiga enskilda eller strukturella omständigheter (3) eller enskild eller strukturell diskriminering, |
| --- | --- |

2.

trots att det finns en gemensam förståelse av ungdomsarbetets primära funktion tar det sig mycket olika uttryck i EU:s medlemsstater, definieras och beskrivs på olika sätt och förknippas med olika uppfattningar, traditioner, aktörer och förfaranden; det utövas under olika former och i olika omgivningar (2); ungdomsarbete har en viktig funktion i ungdomars personliga och sociala utveckling, deras deltagande i samhället och de övergångsperioder de går igenom; det är avsett för alla ungdomar, även för dem som är mindre engagerade i samhället och/eller har färre möjligheter och/eller som inte till fullo kan delta politiskt och socialt på grund av ofördelaktiga enskilda eller strukturella omständigheter (3) eller enskild eller strukturell diskriminering,

| 3. | ungdomar deltar på frivillig basis, organiserat eller i en form som de själva organiserat, i ungdomsorganisationer, föreningar för ungdomar, ungdomsinitiativ eller andra öppna former, och bidrar på så sätt till samhällsutvecklingen på alla nivåer; ungdomsarbetet har en central funktion som grundbult i detta engagemang; det är ett sätt att nå ut till små och svårtillgängliga samhällen och främja dialog med ungdomar genom en form som är öppen och tillgänglig för alla, |
| --- | --- |

3.

ungdomar deltar på frivillig basis, organiserat eller i en form som de själva organiserat, i ungdomsorganisationer, föreningar för ungdomar, ungdomsinitiativ eller andra öppna former, och bidrar på så sätt till samhällsutvecklingen på alla nivåer; ungdomsarbetet har en central funktion som grundbult i detta engagemang; det är ett sätt att nå ut till små och svårtillgängliga samhällen och främja dialog med ungdomar genom en form som är öppen och tillgänglig för alla,

| 4. | ungdomsarbete ger ungdomar möjlighet att lära sig mer om och uppleva universella värden såsom mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, demokrati, fred, pluralism, mångfald, delaktighet, solidaritet, tolerans och rättvisa, |
| --- | --- |

4.

ungdomsarbete ger ungdomar möjlighet att lära sig mer om och uppleva universella värden såsom mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, demokrati, fred, pluralism, mångfald, delaktighet, solidaritet, tolerans och rättvisa,

| 5. | ungdomsarbete är ett område i egen rätt och en betydelsefull icke-formell och informell socialiseringsmiljö och det utförs av en omfattande praktikgemenskap för ungdomsarbete (4); ungdomsarbete är inriktat på ungdomars enskilda behov och krav med direkt fokus på de utmaningar de ställs inför i dagens samhälle; ett väsentligt inslag i ungdomsarbetet är upprättandet av säkra, tillgängliga, öppna och autonomt styrda utrymmen i samhället och av inlärningsmiljöer där ungdomar kan få stöd och nya erfarenheter; att ungdomar deltar i utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete är avgörande för att det ska finnas garantier för att organisationer, program och verksamheter lyssnar på och är relevanta för deras behov och ambitioner, |
| --- | --- |

5.

ungdomsarbete är ett område i egen rätt och en betydelsefull icke-formell och informell socialiseringsmiljö och det utförs av en omfattande praktikgemenskap för ungdomsarbete (4); ungdomsarbete är inriktat på ungdomars enskilda behov och krav med direkt fokus på de utmaningar de ställs inför i dagens samhälle; ett väsentligt inslag i ungdomsarbetet är upprättandet av säkra, tillgängliga, öppna och autonomt styrda utrymmen i samhället och av inlärningsmiljöer där ungdomar kan få stöd och nya erfarenheter; att ungdomar deltar i utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete är avgörande för att det ska finnas garantier för att organisationer, program och verksamheter lyssnar på och är relevanta för deras behov och ambitioner,

| 6. | ungdomsarbete underlättar inlärning och engagemang bland ungdomar och främjar därmed demokratisk medvetenhet och aktivt europeiskt medborgarskap, |
| --- | --- |

6.

ungdomsarbete underlättar inlärning och engagemang bland ungdomar och främjar därmed demokratisk medvetenhet och aktivt europeiskt medborgarskap,

| 7. | vid det andra europeiska konventet om ungdomsarbete som hölls 2015 arbetade aktörerna för att nå en gemensam europeisk överenskommelse om ungdomsarbete och för att beskriva dess viktigaste funktioner för ungdomar: att skapa utrymmen för ungdomar och tillhandahålla bryggor i deras liv, |
| --- | --- |

7.

vid det andra europeiska konventet om ungdomsarbete som hölls 2015 arbetade aktörerna för att nå en gemensam europeisk överenskommelse om ungdomsarbete och för att beskriva dess viktigaste funktioner för ungdomar: att skapa utrymmen för ungdomar och tillhandahålla bryggor i deras liv,

SOM FRAMHÅLLER ATT

| 8. | ungdomsarbete under de senaste decennierna har blivit ett specifikt fält för arbete som genomförs av, med och för ungdomar på europeisk nivå; i vissa medlemsstater är ungdomsarbete redan ett väletablerat område; för att dess potential ska kunna utnyttjas till fullo behöver dock kapaciteten vidareutvecklas, |
| --- | --- |

8.

ungdomsarbete under de senaste decennierna har blivit ett specifikt fält för arbete som genomförs av, med och för ungdomar på europeisk nivå; i vissa medlemsstater är ungdomsarbete redan ett väletablerat område; för att dess potential ska kunna utnyttjas till fullo behöver dock kapaciteten vidareutvecklas,

| 9. | praktikgemenskapen för ungdomsarbete har drivit utvecklingen framåt i många avseenden på detta område under senare år; ett stort antal aktörer som arbetar med att tillgodose specifika behov på området för ungdomsarbete har bidragit därtill; utvecklingen återspeglar den stora mångfalden på området och de olika ungdomsarbetstraditionerna i de enskilda medlemsstaterna, |
| --- | --- |

9.

praktikgemenskapen för ungdomsarbete har drivit utvecklingen framåt i många avseenden på detta område under senare år; ett stort antal aktörer som arbetar med att tillgodose specifika behov på området för ungdomsarbete har bidragit därtill; utvecklingen återspeglar den stora mångfalden på området och de olika ungdomsarbetstraditionerna i de enskilda medlemsstaterna,

| 10. | ungdomsarbetet i Europa står fortfarande inför en rad utmaningar:






  a) | Konceptuellt ramverk: ungdomsarbetet måste ha en fortsatt lyhördhet för förändringar i samhället och i ungdomars vardagsliv, för nya kunskaper och för det politiska sammanhanget, samtidigt som det också är aktivt inkluderande och erbjuder lika möjligheter för alla ungdomar; därför måste en gemensam grundläggande samsyn och gemensamma principer tas fram; det måste också finnas säkra, tillgängliga, öppna och autonomt styrda utrymmen för ungdomsarbete, för kontinuerlig reflexion kring metoder och innovation av metoder, för analys av tendenser och nyheter och för anpassning av konceptuella ramverk, strategier och metoder, när så krävs tillsammans med partner från andra sektorer; dessutom är det mycket viktigt att ta itu med globala tendenser såsom demografiska utmaningar, klimatförändringar och digitalisering, och att stödja utvecklingen av innovativa lösningar och smart och digitalt ungdomsarbete, |
| --- | --- | --- |

10.

ungdomsarbetet i Europa står fortfarande inför en rad utmaningar:

a)

Konceptuellt ramverk: ungdomsarbetet måste ha en fortsatt lyhördhet för förändringar i samhället och i ungdomars vardagsliv, för nya kunskaper och för det politiska sammanhanget, samtidigt som det också är aktivt inkluderande och erbjuder lika möjligheter för alla ungdomar; därför måste en gemensam grundläggande samsyn och gemensamma principer tas fram; det måste också finnas säkra, tillgängliga, öppna och autonomt styrda utrymmen för ungdomsarbete, för kontinuerlig reflexion kring metoder och innovation av metoder, för analys av tendenser och nyheter och för anpassning av konceptuella ramverk, strategier och metoder, när så krävs tillsammans med partner från andra sektorer; dessutom är det mycket viktigt att ta itu med globala tendenser såsom demografiska utmaningar, klimatförändringar och digitalisering, och att stödja utvecklingen av innovativa lösningar och smart och digitalt ungdomsarbete,

| b) | Kompetens: det är viktigt att tillhandahålla tillräckliga resurser för en kontinuerlig utveckling av ungdomsarbetet; utbildning av hög kvalitet och praktiskt stöd till ungdomsarbetare i hela EU är en förutsättning för att erkännandet och valideringen av ungdomsarbetares kompetens i medlemsstaterna ska kunna främjas, |
| --- | --- |

b)

Kompetens: det är viktigt att tillhandahålla tillräckliga resurser för en kontinuerlig utveckling av ungdomsarbetet; utbildning av hög kvalitet och praktiskt stöd till ungdomsarbetare i hela EU är en förutsättning för att erkännandet och valideringen av ungdomsarbetares kompetens i medlemsstaterna ska kunna främjas,

| c) | Trovärdighet: metoder på området för ungdomsarbete måste främjas i samhället och ungdomsarbetets kvalitet måste uppfylla förväntningarna och kraven från sektorn och samhället, och vara förenlig med sektorns karaktär, självbild och professionella praxis, så att man kan säkerställa att ungdomsarbetets funktion och betydelse, liksom de resultat det ger, erkänns utanför området i sig; för att dessa krav ska uppfyllas måste ungdomsarbetets kvalitet också förbättras, övervakas och utvärderas; forskning bör genomföras på området för ungdomsarbete, men utan att onödiga administrativa bördor skapas, |
| --- | --- |

c)

Trovärdighet: metoder på området för ungdomsarbete måste främjas i samhället och ungdomsarbetets kvalitet måste uppfylla förväntningarna och kraven från sektorn och samhället, och vara förenlig med sektorns karaktär, självbild och professionella praxis, så att man kan säkerställa att ungdomsarbetets funktion och betydelse, liksom de resultat det ger, erkänns utanför området i sig; för att dessa krav ska uppfyllas måste ungdomsarbetets kvalitet också förbättras, övervakas och utvärderas; forskning bör genomföras på området för ungdomsarbete, men utan att onödiga administrativa bördor skapas,

| d) | Kopplingar: för att praktikgemenskapen för ungdomsarbete ska kunna vidareutveckla ungdomsarbetet som ett område som är inriktat på ungdomars behov bör internt samarbete främjas, inbegripet kopplingar mellan anordnare av ungdomsarbete och beslutsfattare på ungdomsområdet, liksom samarbete med andra sektorer och politikområden; erkännande i samhället, deltagande i ungdomspolitiken, lämpliga rättsliga ramar, finansiella resurser, institutionella ramar samt lämpliga och hållbara strukturer är andra viktiga faktorer, |
| --- | --- |

d)

Kopplingar: för att praktikgemenskapen för ungdomsarbete ska kunna vidareutveckla ungdomsarbetet som ett område som är inriktat på ungdomars behov bör internt samarbete främjas, inbegripet kopplingar mellan anordnare av ungdomsarbete och beslutsfattare på ungdomsområdet, liksom samarbete med andra sektorer och politikområden; erkännande i samhället, deltagande i ungdomspolitiken, lämpliga rättsliga ramar, finansiella resurser, institutionella ramar samt lämpliga och hållbara strukturer är andra viktiga faktorer,

| e) | Kriser och möjligheter: ungdomsarbetet står ständigt inför djupgående utmaningar och måste anpassas för att kunna tillfredsställa föränderliga behov; många ungdomsorganisationer, ungdomsarbetsorganisationer och ungdomstjänster är hotade till sin existens, på kort eller lång sikt, till följd av kriser såsom covid-19-pandemin; restriktionerna för sociala kontakter har i mycket stor omfattning påverkat det sätt på vilket ungdomsarbetet bedrivs och har därmed också påverkat ungdomarna, i synnerhet de med sämre förutsättningar; ungdomsarbetssektorn har emellertid visat sin förmåga att reagera snabbt på en kris av det här slaget och säkerställa att ungdomars åsikter tas i beaktande när modellen för Europas framtid efter krisen ska utarbetas, |
| --- | --- |

e)

Kriser och möjligheter: ungdomsarbetet står ständigt inför djupgående utmaningar och måste anpassas för att kunna tillfredsställa föränderliga behov; många ungdomsorganisationer, ungdomsarbetsorganisationer och ungdomstjänster är hotade till sin existens, på kort eller lång sikt, till följd av kriser såsom covid-19-pandemin; restriktionerna för sociala kontakter har i mycket stor omfattning påverkat det sätt på vilket ungdomsarbetet bedrivs och har därmed också påverkat ungdomarna, i synnerhet de med sämre förutsättningar; ungdomsarbetssektorn har emellertid visat sin förmåga att reagera snabbt på en kris av det här slaget och säkerställa att ungdomars åsikter tas i beaktande när modellen för Europas framtid efter krisen ska utarbetas,

| 11. | såväl i EU:s ungdomsstrategi (2019–2027) som i Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030 efterlyses utarbetandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete; i EU:s ungdomsstrategi uppmanas till försök att hitta ytterligare synergier med det arbete som Europarådet utför på området; därmed skulle ömsesidigt samarbete kunna främjas och synergier skapas mellan EU och Europarådet för en vidareutveckling av metoder och strategier för ungdomsarbete, |
| --- | --- |

11.

såväl i EU:s ungdomsstrategi (2019–2027) som i Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030 efterlyses utarbetandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete; i EU:s ungdomsstrategi uppmanas till försök att hitta ytterligare synergier med det arbete som Europarådet utför på området; därmed skulle ömsesidigt samarbete kunna främjas och synergier skapas mellan EU och Europarådet för en vidareutveckling av metoder och strategier för ungdomsarbete,

ENAS OM FÖLJANDE STRATEGISKA RAM SOM DEN EUROPEISKA AGENDAN FÖR UNGDOMSARBETE

| 12. | den europeiska agendan för ungdomsarbete (nedan kallad agendan) är en strategisk ram för att stärka och utveckla kvalitet och innovation inom och erkännande av ungdomsarbete; den innebär en riktad strategi för en vidareutveckling av kunskapsbaserat ungdomsarbete i Europa och en sammankoppling av politiska beslut med det praktiska genomförandet av dessa beslut; agendan kännetecknas av samordnat samarbete mellan aktörer på ungdomsarbetets olika nivåer och olika områden och den syftar också till att stärka ungdomsarbetet som ett specifikt arbetsområde som kan fungera på samma villkor som andra policyområden, |
| --- | --- |

12.

den europeiska agendan för ungdomsarbete (nedan kallad agendan) är en strategisk ram för att stärka och utveckla kvalitet och innovation inom och erkännande av ungdomsarbete; den innebär en riktad strategi för en vidareutveckling av kunskapsbaserat ungdomsarbete i Europa och en sammankoppling av politiska beslut med det praktiska genomförandet av dessa beslut; agendan kännetecknas av samordnat samarbete mellan aktörer på ungdomsarbetets olika nivåer och olika områden och den syftar också till att stärka ungdomsarbetet som ett specifikt arbetsområde som kan fungera på samma villkor som andra policyområden,

| 13. | agendan innefattar följande delar:






  a) | Politisk grund
  I enlighet med EU:s ungdomsstrategi (2019–2027) bör den europeiska agendan för ungdomsarbete eftersträva kvalitet, innovation i och erkännande av ungdomsarbete; vad gäller genomförandet bör EU:s verksamhet på området för ungdomsarbete bidra till strategins övergripande mål och utgå från de instrument och den styrning som överenskommits för denna strategi,
  Europarådets rekommendation om ungdomsarbete och resolutionen om strategin för ungdomssektorn 2030 ger drivkraft till förstärkning, erkännande och vidareutveckling av ungdomsarbetets strategier och metoder, vilket i sin tur bidrar till agendans utveckling,
  i ovan nämnda dokument uppmanas det till synergier och nära samarbete mellan Europarådet och Europeiska unionens institutioner och deras medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

13.

agendan innefattar följande delar:

a)

Politisk grund

I enlighet med EU:s ungdomsstrategi (2019–2027) bör den europeiska agendan för ungdomsarbete eftersträva kvalitet, innovation i och erkännande av ungdomsarbete; vad gäller genomförandet bör EU:s verksamhet på området för ungdomsarbete bidra till strategins övergripande mål och utgå från de instrument och den styrning som överenskommits för denna strategi,

Europarådets rekommendation om ungdomsarbete och resolutionen om strategin för ungdomssektorn 2030 ger drivkraft till förstärkning, erkännande och vidareutveckling av ungdomsarbetets strategier och metoder, vilket i sin tur bidrar till agendans utveckling,

i ovan nämnda dokument uppmanas det till synergier och nära samarbete mellan Europarådet och Europeiska unionens institutioner och deras medlemsstater,

| b) | Samarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete
  samarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete i medlemsstaterna och på EU-nivå är av grundläggande betydelse för att agendan ska vara effektiv och kommer att bidra till utformningen såväl av agendans innehåll som av dess framtida utveckling, |
| --- | --- |

b)

Samarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete

samarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete i medlemsstaterna och på EU-nivå är av grundläggande betydelse för att agendan ska vara effektiv och kommer att bidra till utformningen såväl av agendans innehåll som av dess framtida utveckling,

| c) | Att omsätta agendan i handling: ”Bonnprocessen”
  processen för agendans genomförande, kallad Bonnprocessen (5), bör utformas av praktikgemenskapen för ungdomsarbete, inom gemenskapens olika kompetenssfärer och de olika uppdrag, funktioner och kapaciteter som den rymmer; den består i att utarbeta och lägga fram förslag till genomförandestrategier, åtgärder och prioriteringar på alla nivåer som ska genomföras genom verksamheter på alltifrån lokal nivå till EU-nivå, över hela skalan av ungdomsarbetsmiljöer och inom de kompetenssfärer som är relevanta, |
| --- | --- |

c)

Att omsätta agendan i handling: ”Bonnprocessen”

processen för agendans genomförande, kallad Bonnprocessen (5), bör utformas av praktikgemenskapen för ungdomsarbete, inom gemenskapens olika kompetenssfärer och de olika uppdrag, funktioner och kapaciteter som den rymmer; den består i att utarbeta och lägga fram förslag till genomförandestrategier, åtgärder och prioriteringar på alla nivåer som ska genomföras genom verksamheter på alltifrån lokal nivå till EU-nivå, över hela skalan av ungdomsarbetsmiljöer och inom de kompetenssfärer som är relevanta,

| d) | Finansieringsprogram på ungdomsområdet
  de relevanta EU-program för finansiering på ungdomsområdet (i synnerhet Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren) som har införts kan erbjuda stöd och finansiering som underlättar genomförandeprocessen för agendan i enlighet med programmens mål, |
| --- | --- |

d)

Finansieringsprogram på ungdomsområdet

de relevanta EU-program för finansiering på ungdomsområdet (i synnerhet Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren) som har införts kan erbjuda stöd och finansiering som underlättar genomförandeprocessen för agendan i enlighet med programmens mål,

HAR SOM MÅLSÄTTNING ATT

| 14. | främja den fortsatta utvecklingen och förstärkningen av kvalitet och innovation i och erkännandet av ungdomsarbetet och, i partnerskap med praktikgemenskapen för ungdomsarbete, förbättra den ram inom vilken det bedrivs, på alla nivåer, bland annat genom att ta stöd av sektorsövergripande samarbete och evidensbaserade strategier, |
| --- | --- |

14.

främja den fortsatta utvecklingen och förstärkningen av kvalitet och innovation i och erkännandet av ungdomsarbetet och, i partnerskap med praktikgemenskapen för ungdomsarbete, förbättra den ram inom vilken det bedrivs, på alla nivåer, bland annat genom att ta stöd av sektorsövergripande samarbete och evidensbaserade strategier,

| 15. | ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av agendan som en del av EU:s ungdomsstrategi och, där så är möjligt, till fullo integrera strategierna för ungdomsarbete på alla nivåer av ungdomspolitiken och tillhörande strategier (nationella, regionala och lokala) i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

15.

ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av agendan som en del av EU:s ungdomsstrategi och, där så är möjligt, till fullo integrera strategierna för ungdomsarbete på alla nivåer av ungdomspolitiken och tillhörande strategier (nationella, regionala och lokala) i medlemsstaterna,

| 16. | säkerställa att det finns hållbara strukturer och att lämpliga resurser för ungdomsarbete av hög kvalitet är tillgängliga, så att alla ungdomar kan få positiva erfarenheter av de åtgärder som vidtas på detta område, eller själva utforma dessa åtgärder, med särskilt fokus på insatser på lokal nivå och i avlägsna områden och gles- och landsbygdsområden där det finns färre möjligheter till ungdomsarbete, |
| --- | --- |

16.

säkerställa att det finns hållbara strukturer och att lämpliga resurser för ungdomsarbete av hög kvalitet är tillgängliga, så att alla ungdomar kan få positiva erfarenheter av de åtgärder som vidtas på detta område, eller själva utforma dessa åtgärder, med särskilt fokus på insatser på lokal nivå och i avlägsna områden och gles- och landsbygdsområden där det finns färre möjligheter till ungdomsarbete,

| 17. | förstärka och utvidga de gemensamma principerna för ungdomsarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete genom att öka kunskaperna och medvetenheten om utvecklingen på området för ungdomsarbete i Europa, genom att främja regelbundet samarbete och utbyte och gemensam praxis, samtidigt som skillnaderna mellan ungdomsarbetets olika nivåer och områden beaktas, |
| --- | --- |

17.

förstärka och utvidga de gemensamma principerna för ungdomsarbete inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete genom att öka kunskaperna och medvetenheten om utvecklingen på området för ungdomsarbete i Europa, genom att främja regelbundet samarbete och utbyte och gemensam praxis, samtidigt som skillnaderna mellan ungdomsarbetets olika nivåer och områden beaktas,

| 18. | öka förståelsen för de begrepp, metoder och verktyg som används för utbildning på ungdomsarbetsområdet, vidareutveckla kompetensbaserade ramar för formell och icke-formell utbildning på detta område, i tillämpliga fall, och ge de olika aktörer som deltar i ungdomsarbete högkvalitativ utbildning, vägledning och högkvalitativt stöd i tillräcklig omfattning, |
| --- | --- |

18.

öka förståelsen för de begrepp, metoder och verktyg som används för utbildning på ungdomsarbetsområdet, vidareutveckla kompetensbaserade ramar för formell och icke-formell utbildning på detta område, i tillämpliga fall, och ge de olika aktörer som deltar i ungdomsarbete högkvalitativ utbildning, vägledning och högkvalitativt stöd i tillräcklig omfattning,

| 19. | regelbundet övervaka och utvärdera läget samt utvecklingen och utmaningarna när det gäller ungdomsarbete, analysera ungdomars behov och utvecklingstendenser som är relevanta för ungdomsarbete, involvera ungdomar i utarbetandet av strategier och uppmuntra praktikgemenskapen för ungdomsarbete i samarbete med andra berörda sektorer att reagera på denna utveckling och fortsätta att utarbeta egna arbetsmetoder i enlighet med detta, |
| --- | --- |

19.

regelbundet övervaka och utvärdera läget samt utvecklingen och utmaningarna när det gäller ungdomsarbete, analysera ungdomars behov och utvecklingstendenser som är relevanta för ungdomsarbete, involvera ungdomar i utarbetandet av strategier och uppmuntra praktikgemenskapen för ungdomsarbete i samarbete med andra berörda sektorer att reagera på denna utveckling och fortsätta att utarbeta egna arbetsmetoder i enlighet med detta,

| 20. | när så är lämpligt vidareutveckla strategier och insatser som möjliggör erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande på området för ungdomsarbete samt erkännande av ungdomsarbetets bidrag när det gäller att ge ungdomar egenmakt, |
| --- | --- |

20.

när så är lämpligt vidareutveckla strategier och insatser som möjliggör erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande på området för ungdomsarbete samt erkännande av ungdomsarbetets bidrag när det gäller att ge ungdomar egenmakt,

| 21. | stärka ungdomsarbetets förmåga att ge ungdomar kraft att bidra till inkluderande, hållbara, demokratiska, pluralistiska och fredliga samhällen, |
| --- | --- |

21.

stärka ungdomsarbetets förmåga att ge ungdomar kraft att bidra till inkluderande, hållbara, demokratiska, pluralistiska och fredliga samhällen,

| 22. | öka möjligheterna till gränsöverskridande samverkan och utbyte mellan ungdomar med olika kulturell och socioekonomisk bakgrund och till interkulturellt utbyte inom medlemsstaterna, så att detta blir standardpraxis inom ungdomsarbetet, och underlätta inrättandet av fler strategiska projekt för samarbete inom ungdomsarbete i hela Europa, |
| --- | --- |

22.

öka möjligheterna till gränsöverskridande samverkan och utbyte mellan ungdomar med olika kulturell och socioekonomisk bakgrund och till interkulturellt utbyte inom medlemsstaterna, så att detta blir standardpraxis inom ungdomsarbetet, och underlätta inrättandet av fler strategiska projekt för samarbete inom ungdomsarbete i hela Europa,

| 23. | mot bakgrund av erfarenheterna från covid-19-pandemin och inför eventuella framtida kriser säkerställa, på alla nivåer, att de olika anläggningar och strukturer som används i ungdomsarbetet finns kvar och fortsätter att fungera, genom att utveckla krissäkra mekanismer och resurser, inbegripet digital teknik, och säkerställa att anläggningar och strukturer kan anpassas till den nuvarande situationen och liknande situationer som kan uppstå i framtiden, |
| --- | --- |

23.

mot bakgrund av erfarenheterna från covid-19-pandemin och inför eventuella framtida kriser säkerställa, på alla nivåer, att de olika anläggningar och strukturer som används i ungdomsarbetet finns kvar och fortsätter att fungera, genom att utveckla krissäkra mekanismer och resurser, inbegripet digital teknik, och säkerställa att anläggningar och strukturer kan anpassas till den nuvarande situationen och liknande situationer som kan uppstå i framtiden,

| 24. | stärka samarbetet mellan såväl medlemsstaterna och Europarådet som mellan institutionerna för att stödja utvecklingen av ungdomsarbete av hög kvalitet i hela Europa, |
| --- | --- |

24.

stärka samarbetet mellan såväl medlemsstaterna och Europarådet som mellan institutionerna för att stödja utvecklingen av ungdomsarbete av hög kvalitet i hela Europa,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER, MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SÄRSKILDA NATIONELLA OMSTÄNDIGHETER, GÖRA FÖLJANDE:

| 25. | integrera ungdomsarbetet i befintliga och framtida strategier för ungdomsarbete och genomförandet av dessa på alla administrativa nivåer i syfte att underlätta större innovation, förbättra kvaliteten och öka erkännandet av området, med särskild betoning på insatser på lokal nivå när det gäller utformningen och utvecklingen av agendan, |
| --- | --- |

25.

integrera ungdomsarbetet i befintliga och framtida strategier för ungdomsarbete och genomförandet av dessa på alla administrativa nivåer i syfte att underlätta större innovation, förbättra kvaliteten och öka erkännandet av området, med särskild betoning på insatser på lokal nivå när det gäller utformningen och utvecklingen av agendan,

| 26. | fastställa teman och insatsområden för vidareutvecklingen av ungdomsarbetet på lokal, regional och nationell nivå, i enlighet med agendans gemensamma mål, som bör utarbetas och genomföras inom ramen för EU:s ungdomsstrategi och i samarbete med praktikgemenskapen för ungdomsarbete; denna process bör vara så riktad som möjligt och bör, när så är lämpligt, integreras i befintliga strategier, |
| --- | --- |

26.

fastställa teman och insatsområden för vidareutvecklingen av ungdomsarbetet på lokal, regional och nationell nivå, i enlighet med agendans gemensamma mål, som bör utarbetas och genomföras inom ramen för EU:s ungdomsstrategi och i samarbete med praktikgemenskapen för ungdomsarbete; denna process bör vara så riktad som möjligt och bör, när så är lämpligt, integreras i befintliga strategier,

| 27. | informera alla berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete om agendan och dess genomförande och säkerställa att det finns en lämplig dialog med och mellan dem, |
| --- | --- |

27.

informera alla berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete om agendan och dess genomförande och säkerställa att det finns en lämplig dialog med och mellan dem,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, PÅ LÄMPLIG NIVÅ OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 28. | främja ungdomsarbetets europeiska dimension genom gränsöverskridande och transnationellt utbyte, samarbete, interkulturell inlärning och peer learning, |
| --- | --- |

28.

främja ungdomsarbetets europeiska dimension genom gränsöverskridande och transnationellt utbyte, samarbete, interkulturell inlärning och peer learning,

| 29. | underlätta genomförandet och vidareutvecklingen av agendan genom att utnyttja befintliga strukturer och instrument och, i när så är lämpligt, genom att identifiera eller fastställa nya stödstrukturer, verktyg, partnerskap och andra lämpliga metoder för samarbete på de olika nivåerna, |
| --- | --- |

29.

underlätta genomförandet och vidareutvecklingen av agendan genom att utnyttja befintliga strukturer och instrument och, i när så är lämpligt, genom att identifiera eller fastställa nya stödstrukturer, verktyg, partnerskap och andra lämpliga metoder för samarbete på de olika nivåerna,

| 30. | försöka säkerställa att agendan i största möjliga utsträckning utformas av praktikgemenskapen för ungdomsarbete och tillgängliggöra information, möjligheter och utrymmen för att underlätta dess deltagande; i detta avseende bör särskild uppmärksamhet riktas mot ungdomar och ungdomsarbetare, |
| --- | --- |

30.

försöka säkerställa att agendan i största möjliga utsträckning utformas av praktikgemenskapen för ungdomsarbete och tillgängliggöra information, möjligheter och utrymmen för att underlätta dess deltagande; i detta avseende bör särskild uppmärksamhet riktas mot ungdomar och ungdomsarbetare,

| 31. | planera ett europeiskt konvent om ungdomsarbete i princip vart femte år, som ska fungera som ett forum för vidareutveckling av agendan, överväga att bjuda in Europarådets medlemsstater som en del av EU:s grannskapspolitik samt utforska möjliga sätt att stödja utarbetandet och genomförandet av agendan genom programmen Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren, |
| --- | --- |

31.

planera ett europeiskt konvent om ungdomsarbete i princip vart femte år, som ska fungera som ett forum för vidareutveckling av agendan, överväga att bjuda in Europarådets medlemsstater som en del av EU:s grannskapspolitik samt utforska möjliga sätt att stödja utarbetandet och genomförandet av agendan genom programmen Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren,

| 32. | inrätta ett öppet och rådgivande nätverk för ungdomsarbetsutveckling i Europa med relevanta strukturer som bidrar effektivt till ungdomsarbetets utveckling genom att främja innovativa strategier, stödja utvecklingen och samarbetet med och mellan olika aktörer inom och utanför praktikgemenskapen för ungdomsarbete, tillhandahålla stöd och sprida information om de olika tematiska prioriteringarna, strategierna, nätverken och målgrupperna; i detta avseende bör nätverket också stödjas genom rådgivning och sakkunskap från andra sektorer; nätverket bör försöka involvera nya aktörer i sitt utvecklingsarbete, |
| --- | --- |

32.

inrätta ett öppet och rådgivande nätverk för ungdomsarbetsutveckling i Europa med relevanta strukturer som bidrar effektivt till ungdomsarbetets utveckling genom att främja innovativa strategier, stödja utvecklingen och samarbetet med och mellan olika aktörer inom och utanför praktikgemenskapen för ungdomsarbete, tillhandahålla stöd och sprida information om de olika tematiska prioriteringarna, strategierna, nätverken och målgrupperna; i detta avseende bör nätverket också stödjas genom rådgivning och sakkunskap från andra sektorer; nätverket bör försöka involvera nya aktörer i sitt utvecklingsarbete,

| 33. | undersöka möjligheterna för EU:s finaniseringsprogram, såsom Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren, att när så är lämpligt, aktivt bidra till genomförandet av agendan med hjälp av programmens olika finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

33.

undersöka möjligheterna för EU:s finaniseringsprogram, såsom Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren, att när så är lämpligt, aktivt bidra till genomförandet av agendan med hjälp av programmens olika finansieringsinstrument,

| 34. | främja aktivt, kritiskt medborgarskap och demokratisk medvetenhet samt uppskattningen av mångfald bland alla ungdomar såsom permanenta och grundläggande delar av ungdomsarbetet, bland annat genom att främja kompetensuppbyggnad genom utbildning av ungdomsarbetare, ge alla ungdomar, utan diskriminering, möjlighet att agera på eget initiativ, utveckla den egna förmågan och utöva ett gott inflytande, |
| --- | --- |

34.

främja aktivt, kritiskt medborgarskap och demokratisk medvetenhet samt uppskattningen av mångfald bland alla ungdomar såsom permanenta och grundläggande delar av ungdomsarbetet, bland annat genom att främja kompetensuppbyggnad genom utbildning av ungdomsarbetare, ge alla ungdomar, utan diskriminering, möjlighet att agera på eget initiativ, utveckla den egna förmågan och utöva ett gott inflytande,

| 35. | övervaka och utvärdera genomförandet av agendan; i detta syfte bör EU:s ungdomsrapport innehålla ett särskilt kapitel om utarbetandet av strukturer, stödverktyg och partnerskap för ungdomsarbete och andra lämpliga samarbetsmetoder i medlemsstaterna och på EU-nivå, |
| --- | --- |

35.

övervaka och utvärdera genomförandet av agendan; i detta syfte bör EU:s ungdomsrapport innehålla ett särskilt kapitel om utarbetandet av strukturer, stödverktyg och partnerskap för ungdomsarbete och andra lämpliga samarbetsmetoder i medlemsstaterna och på EU-nivå,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 36. | säkerställa att agendan är stadfäst i genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, inbegripet de europeiska ungdomsmålen, och öka dess synlighet genom användningen av de instrument och verktyg för styrning som föreskrivs i EU:s ungdomsstrategi för agendans genomförande samt övervaka, utvärdera, sprida och tillvarata resultaten av den, |
| --- | --- |

36.

säkerställa att agendan är stadfäst i genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, inbegripet de europeiska ungdomsmålen, och öka dess synlighet genom användningen av de instrument och verktyg för styrning som föreskrivs i EU:s ungdomsstrategi för agendans genomförande samt övervaka, utvärdera, sprida och tillvarata resultaten av den,

| 37. | säkerställa synergier med andra internationella organisationer och förstärka det befintliga partnerskapet med Europarådet när agendan genomförs genom kompletterande och samordnade insatser; partnerskapet mellan EU och Europarådet på ungdomsområdet kan få en central funktion när det gäller att säkerställa synergier och underlätta dialog för ungdomsarbetare, |
| --- | --- |

37.

säkerställa synergier med andra internationella organisationer och förstärka det befintliga partnerskapet med Europarådet när agendan genomförs genom kompletterande och samordnade insatser; partnerskapet mellan EU och Europarådet på ungdomsområdet kan få en central funktion när det gäller att säkerställa synergier och underlätta dialog för ungdomsarbetare,

| 38. | överväga att utveckla en öppen och flerspråkig europeisk digital plattform för ungdomsarbete i nära samarbete med praktikgemenskapen för ungdomsarbete för utbyte av information, kunskap och bästa praxis och deltagande i samarbete och peer learning och på så sätt underlätta utvecklingen och genomförandet av agendan, när så är lämpligt också dess yttre dimension; en expertgrupp med företrädare för praktikgemenskapen för ungdomsarbete kan ledsaga och ge råd om processen för inrättande och genomförande av plattformen, |
| --- | --- |

38.

överväga att utveckla en öppen och flerspråkig europeisk digital plattform för ungdomsarbete i nära samarbete med praktikgemenskapen för ungdomsarbete för utbyte av information, kunskap och bästa praxis och deltagande i samarbete och peer learning och på så sätt underlätta utvecklingen och genomförandet av agendan, när så är lämpligt också dess yttre dimension; en expertgrupp med företrädare för praktikgemenskapen för ungdomsarbete kan ledsaga och ge råd om processen för inrättande och genomförande av plattformen,

| 39. | stärka kunskapsuppbyggande och evidensbaserade strategier inom ungdomsarbetet i Europa genom att underlätta expertutbyten och vetenskaplig och praktiskt underbyggd forskning om effekterna av de principer, den utveckling och de begrepp, verksamheter och metoder som tillämpas på fältet, särskilt genom att involvera unga forskare och bygga upp en samlad sakkunskap inom ungdomsarbetsorganisationerna. |
| --- | --- |

39.

stärka kunskapsuppbyggande och evidensbaserade strategier inom ungdomsarbetet i Europa genom att underlätta expertutbyten och vetenskaplig och praktiskt underbyggd forskning om effekterna av de principer, den utveckling och de begrepp, verksamheter och metoder som tillämpas på fältet, särskilt genom att involvera unga forskare och bygga upp en samlad sakkunskap inom ungdomsarbetsorganisationerna.

---

(1)  Beskrivning hämtad från rekommendationen från Europarådets ministerkommitté CM/Rec (2017)4 till medlemsstaterna om ungdomsarbete.

(2)  Till exempel i ungdomscenter, ungdomsprojekt, uppsökande ungdomsarbete/fältarbete, informella ungdomsgrupper, ungdomsläger/ungdomskolonier, information för ungdomar, ungdomsorganisationer och ungdomsrörelser enligt vad som anges i expertgruppens slutrapport om hur ungdomsarbete bidrar till att lösa de problem som ungdomar ställs inför, särskilt i övergången från utbildning till arbete.

(3)  Ofördelaktiga omständigheter av strukturell natur är, till skillnad från enskilda sådana, omständigheter som inte är kopplade till personerna i sig utan till de regelverk de omfattas av och deras grundläggande levnadsförhållanden.

(4)  Se definition i bilaga II.

(5)  Det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete, ett digitalt evenemang sänt från Bonn, utgör inledningen till genomförandeprocessen för agendans genomförande.

---

BILAGA I

Hänvisningar

Vid antagandet av denna resolution hänvisar rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, till följande dokument:

Rådsdokument

| — | Rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

| — | Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (EUT C 414, 10.12.2019, s. 2). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (EUT C 414, 10.12.2019, s. 2).

| — | Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (EUT C 418, 7.12.2017, s. 2). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (EUT C 418, 7.12.2017, s. 2).

| — | Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12).

| — | Rådets slutsatser om förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden (EUT C 193, 9.6.2020, s. 3). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om förbättrade möjligheter för ungdomar i gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden (EUT C 193, 9.6.2020, s. 3).

| — | Rådets resolution om ungdomsarbete (EUT C 327, 4.12.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om ungdomsarbete (EUT C 327, 4.12.2010, s. 1).

| — | Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

| — | Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

Dokument från Europeiska kommissionen

| — | Studie om ungdomsarbete och entreprenörsutbildning (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Studie om ungdomsarbete och entreprenörsutbildning (inte översatt till svenska).

| — | Studie om värdet av ungdomsarbete inom EU – allmän rapport – fallstudier – landsrapporter (2014) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Studie om värdet av ungdomsarbete inom EU – allmän rapport – fallstudier – landsrapporter (2014) (inte översatt till svenska).

| — | Konsekvensbedömning av ungdomspasset.Young people’s personal development and employability and the recognition of youth work (2013) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Konsekvensbedömning av ungdomspasset.Young people’s personal development and employability and the recognition of youth work (2013) (inte översatt till svenska).

Rapporter från expertgrupper om rådets samarbete på ungdomsområdet

| — | Rapport från expertgrupp: Developing digital youth work – Policy recommendations, training needs and good practice examples (2018) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Rapport från expertgrupp: Developing digital youth work – Policy recommendations, training needs and good practice examples (2018) (inte översatt till svenska).

| — | Rapport från expertgrupp: The contribution of youth work to preventing marginalisation and violent radicalisation (2017) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Rapport från expertgrupp: The contribution of youth work to preventing marginalisation and violent radicalisation (2017) (inte översatt till svenska).

| — | Rapport från expertgrupp: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular the transition from education to employment (2015) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Rapport från expertgrupp: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular the transition from education to employment (2015) (inte översatt till svenska).

| — | Rapport från expertgrupp: Quality Youth Work – A common framework for the further development of youth work (2015) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Rapport från expertgrupp: Quality Youth Work – A common framework for the further development of youth work (2015) (inte översatt till svenska).

Dokument från Europarådet

| — | Rekommendation från Europarådets ministerkommitté CM/Rec (2017)4 till medlemsstaterna om ungdomsarbete. |
| --- | --- |

—

Rekommendation från Europarådets ministerkommitté CM/Rec (2017)4 till medlemsstaterna om ungdomsarbete.

| — | Resolution från Europarådets ministerkommitté CM/Res (2020)2 om Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030. |
| --- | --- |

—

Resolution från Europarådets ministerkommitté CM/Res (2020)2 om Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030.

Övrigt

| — | Förklaring från det andra europeiska ungdomskonventet (1). |
| --- | --- |

—

Förklaring från det andra europeiska ungdomskonventet (1).

| — | Europeisk utbildningsstrategi på ungdomsområdet. Supporting the development of quality youth work in Europe through capacity building (2015) (2) (inte översatt till svenska). |
| --- | --- |

—

Europeisk utbildningsstrategi på ungdomsområdet. Supporting the development of quality youth work in Europe through capacity building (2015) (2) (inte översatt till svenska).

---

(1)  https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47262187/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85

(2)  https://ec.europa.eu/youth/sites/youth/files/eu-training-strategy-youth_en.pdf

---

BILAGA II

I denna resolution gäller följande definition:

Praktikgemenskap för ungdomsarbete (1)

På området för ungdomsarbete bör praktikgemenskapen för ungdomsarbete förstås som en grupp människor, yrkesverksamma eller icke yrkesverksamma, som delar samma intresse av att lösa en fråga, förbättra sina färdigheter och lära av andras erfarenheter.

Praktikgemenskapen för ungdomsarbete omfattar aktörer på alla nivåer från lokal nivå till EU-nivå, såsom

| — | ungdomsarbetare och ungdomsledare, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbetare och ungdomsledare,

| — | chefer inom ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

chefer inom ungdomsarbete,

| — | projektledare, |
| --- | --- |

—

projektledare,

| — | ackrediterade och oberoende ungdomsarbetsorganisationer, |
| --- | --- |

—

ackrediterade och oberoende ungdomsarbetsorganisationer,

| — | utbildare, |
| --- | --- |

—

utbildare,

| — | forskare |
| --- | --- |

—

forskare

| — | utbildare av ungdomsarbetare, |
| --- | --- |

—

utbildare av ungdomsarbetare,

| — | lokalsamhällen och kommuner, |
| --- | --- |

—

lokalsamhällen och kommuner,

| — | nationella programkontor för Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren, |
| --- | --- |

—

nationella programkontor för Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren,

| — | ungdomsrepresentation och ungdomar och |
| --- | --- |

—

ungdomsrepresentation och ungdomar och

| — | beslutsfattare på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

—

beslutsfattare på ungdomsområdet.

Alla aktörer inom praktikgemenskapen för ungdomsarbete har, var och en inom sitt kompetensområde, olika mandat, uppgift och kapacitet för ungdomsarbetets vidareutveckling.

---

(1)  Termen praktikgemenskap är en teoretisk term som utvecklats av utbildningspsykologerna Jean Lave och Étienne Wenger.

---

BILAGA III

Infografik om den europeiska agendan för ungdomsarbete

Image 1

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/9

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/02)

Kommissionen beslutade den 24 november 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10023. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10023. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9369 — PAI Partners/Wessanen)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/03)

Kommissionen beslutade den 28 augusti 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9369. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9369. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10012 — Hg/KKR/Citation)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/04)

Kommissionen beslutade den 24 november 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10012. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10012. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9930 — LGP/TPG/WellSky)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/05)

Kommissionen beslutade den 15 september 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9930. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9930. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/06)

Kommissionen beslutade den 6 oktober 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9950. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9950. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/07)

Kommissionen beslutade den 3 september 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9864. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9864. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9922 — GHO/MIC/Envision)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/08)

Kommissionen beslutade den 3 september 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9922. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9922. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/16

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa

(2020/C 415/09)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ÄR MEDVETNA OM ATT

| 1. | Europeiska unionen ska bygga på sådana värden som demokrati, mångfald, jämlikhet och rättsstaten och att respekt för de mänskliga rättigheterna, frihet, icke-diskriminering, tolerans samt skydd av minoriteter tillhör Europatankens oförytterliga hörnstenar, (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | demokrati och ett samhälle där mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, rättsstatsprincipen och solidaritet är förhärskande aldrig får tas för givna och måste skyddas, stärkas och främjas av politiska aktörer, samhället, näringslivet, den akademiska världen och medierna, i formellt och icke-formellt lärande och formell och icke-formell utbildning samt av var och en av oss alla, |
| --- | --- |

2.

| 3. | ungdomar måste ges möjlighet att på ett meningsfullt sätt delta i besluten i alla frågor som rör dem, varvid de har rätt till yttrandefrihet, tillgång till information samt skydd mot diskriminering liksom utbildning och ungdomsarbete, där de kan lära sig om bl.a. mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och förbereda sig för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle, |
| --- | --- |

3.

| 4. | ungdomars kreativitet är av central betydelse för att vi ska ha en levande demokrati i Europa, varvid ungdomskulturer, ungdomsrörelser, ungdomsgrupper, ungdomsorganisationer och ungdomsinitiativ kan ha ett avgörande inflytande på den politiska utvecklingen och samhällsförändringarna; ungdomar i Europa engagerar sig ofta i t.ex. initiativ för miljö- och klimatskydd, bekämpning av rasism samt social mångfald, |
| --- | --- |

4.

| 5. | ungdomen är ett avgörande skede i livet som är värt särskild uppmärksamhet ur politisk synvinkel, varvid Europas ungdomar kännetecknas av att de har vitt skilda bakgrunder, intressen och förmågor samt står inför mångfaldiga utmaningar, såväl på individnivå som på samhällsnivå; att ge enskilda personer, särskilt ungdomar med sämre förutsättningar, nya möjligheter i livet samt främja ungdomars demokratiska medvetenhet är uppgifter som kräver ett brett stöd från samhället och lämpliga politiska åtgärder, |
| --- | --- |

5.

| 6. | medierna och den digitala tekniken har stor potential att kunna stärka förtroendet för demokratin genom att ge ungdomar betydande möjligheter att få tillgång till sådan information som krävs för ett demokratiskt deltagande, kunna interagera med varandra över stora avstånd, göra sina röster hörda, utöva sina rättigheter och vara aktiva medborgare; samtidigt har digitaliseringen vissa negativa aspekter som kan vara problematiska för demokratin, såsom desinformation, polarisering, propaganda och hatspråk, |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europeiska unionen har som mål att stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv, (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | främjandet av deltagandedemokrati för alla är en av de vägledande principerna för EU:s ungdomsstrategi (2019–2027), vilken syftar till att stödja europeiska ungdomars engagemang för att forma samhället och politiken; med detta i åtanke beaktas ungdomars åsikter genom t.ex. EU:s ungdomsdialog samt de elva europeiska ungdomsmålen (3), varvid de europeiska ungdomsmålen nr 1 (Föra EU närmare ungdomarna) och 9 (Utrymme och deltagande för alla) är särskilt relevanta för ungdomars demokratiska delaktighet, |
| --- | --- |

8.

NOTERAR FÖLJANDE:

| 9. | De idéer och åsikter som ungdomarna framförde vid EU:s ungdomskonferens i oktober 2020 var inriktade på ämnet ”utrymme och deltagande för alla” och utgör en värdefull inspirationskälla till åtgärder för att främja demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa. Dessa idéer och åsikter gäller






  — | kritiskt tänkande som en obligatorisk del av skolans kursplaner, |
| --- | --- | --- |

9.

—

kritiskt tänkande som en obligatorisk del av skolans kursplaner,

| — | medbeslutandeprocesser på samtliga nivåer där ungdomar och ungdomsorganisationer medverkar och vars genomförande bygger på en rättighetsbaserad strategi, |
| --- | --- |

—

medbeslutandeprocesser på samtliga nivåer där ungdomar och ungdomsorganisationer medverkar och vars genomförande bygger på en rättighetsbaserad strategi,

| — | sänkt rösträttsålder och sänkt ålder för att få ställa upp i val till 16 år för alla val samt avskaffande av alla hinder för röstning och främjande av valdeltagande, |
| --- | --- |

—

sänkt rösträttsålder och sänkt ålder för att få ställa upp i val till 16 år för alla val samt avskaffande av alla hinder för röstning och främjande av valdeltagande,

| — | särskilda processer som förstärker minoritetsungdomars röster och säkerställer deras direkta medverkan, |
| --- | --- |

—

särskilda processer som förstärker minoritetsungdomars röster och säkerställer deras direkta medverkan,

| — | finansiering av permanenta strukturer för deltagande, |
| --- | --- |

—

finansiering av permanenta strukturer för deltagande,

| — | nya europeiska finansieringsmöjligheter för inrättande och understödjande av utrymmen för ungdomar, |
| --- | --- |

—

nya europeiska finansieringsmöjligheter för inrättande och understödjande av utrymmen för ungdomar,

| — | prioritering på europeisk nivå och på ett sektorsövergripande sätt av skapandet av säkra digitala utrymmen för ungdomar och främjandet av digital kompetens. |
| --- | --- |

—

prioritering på europeisk nivå och på ett sektorsövergripande sätt av skapandet av säkra digitala utrymmen för ungdomar och främjandet av digital kompetens.

ANSER FÖLJANDE:

| 10. | Ungdomar måste kunna få uppleva egenförmåga, ta initiativ och skapa något tillsammans för att utveckla demokratisk medvetenhet. När de gör detta, genomgår de demokratiska processer och förvärvar kompetenser som är själva grundvalen för en levande demokrati. Att få uppleva en öppen diskussionskultur och större tolerans för olika åsikter och livsstilar och att utveckla sin förmåga att kompromissa, acceptera majoritetens beslut samt skydda minoriteter är viktiga aspekter av denna inkluderande process. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Att uppmuntra till demokratiskt deltagande innebär att stimulera ungdomar till att tänka själva och tänka kritiskt och nyanserat samt vara aktiva medborgare liksom att stimulera dem till att ta ställning till huruvida den miljö som de lever i värnar gemensamma europeiska värderingar och garanterar deras rättigheter. Detta kan stärka ungdomars autonomi, deras förmåga att fatta egna beslut och deras civilkurage och kan göra det möjligt för dem att forma inte bara sina egna liv utan även politiken och samhället i Europa i enlighet med demokratiska principer och i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det europeiska samarbetet bygger på mångfald, förståelse och en öppen dialog. Detta grundläggande samförstånd bidrar både till en demokratisk kultur och till sammanhållning i Europa och utgör en solid grund för ungdomars demokratiska deltagande. Det bidrar till att motverka antidemokratiska, omänskliga, sexistiska, rasistiska, diskriminerande och utestängande tendenser i vårt samhälle och kan även bidra till att förebygga våldsam extremism. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Alla ungdomar behöver åtkomstpunkter, stöd och möjligheter så att de kan ta ansvar för sina egna val, uttrycka sig, uppleva egenförmåga samt bidra fritt till Europas demokratiska liv. Ungdomarna själva bör vara delaktiga i utformningen av digitala och fysiska utrymmen för ungdomar, vilka bör tillhandahållas av statliga och icke-statlig aktörer och bör främjas i alla former av formellt och icke-formellt lärande och formell och icke-formell utbildning. Detta kräver även ett starkt och oberoende civilsamhälle. Det är särskilt viktigt med olika former av egenorganisation och intressebevakning, såsom ungdomsorganisationer och ungdomsråd, där ungdomar kan lära sig att ta ansvar för sig själva och andra. |
| --- | --- |

13.

| 14. | För att alla ungdomar ska få uppleva demokrati krävs det en inkluderande strategi, där man beaktar deras mångfald i många avseenden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomar som på grund av sämre förutsättningar – antingen av personliga eller strukturella orsaker – endast har begränsad tillgång till deltagandeprocesser, möjligheter till ungdomsarbete samt samspel med andra av civilsamhällets aktörer, samtidigt som man beaktar risken för intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

14.

FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 15. | Principerna för icke-formellt och informellt lärande – och särskilt ungdomsarbetets värderingar och praxis – ger många möjligheter till främjande av ungdomars demokratiska medvetenhet och demokratiska deltagande. Detta är framför allt möjligt eftersom ungdomsverksamheten är process- och deltagandeorienterad till sin natur, riktar sig till såväl organiserade som icke organiserade ungdomar samt är väl anpassad till ungdomars behov och intressen. Den kompetens och de metoder som tillämpas i ungdomsarbetet kan tjäna som inspiration för andra sektorer. Därför har ungdomsarbetet potential att – från lokal till europeisk nivå – spela en enande och samordnande roll när det gäller att främja demokrati och politiskt deltagande bland ungdomar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Inom ungdomsarbetssektorn bör man vidare ta fram innovativa koncept och metoder med ett kritiskt och frigörande synsätt som är inriktade på ungdomars autonomi, initiativförmåga och möjligheter till medskapande. Man kan utgå från befintliga koncept, såsom utbildning i mänskliga rättigheter, interkulturellt och globalt lärande, digital kompetens och mediekompetens samt medborgarutbildning. Avlönade och frivilliga ungdomsarbetare bör anses ledsaga ungdomarna i dessa erfarenheter och bör få stöd när det gäller utbytet av god praxis och förvärvandet av personliga färdigheter och personlig kompetens. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Det finns olika europeiska program för främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande. Programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren utgör särskilt lämpliga ramar för främjandet av ungdomars engagemang på ett riktat sätt genom interkulturell dialog och verksamheter där man lär av varandra (s.k. peer learning), särskilt när det gäller europeiska gemensamma värderingar och frågor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ungdomars demokratiska medvetenhet och demokratiska deltagande bidrar till samhällets resiliens. Detta blir särskilt uppenbart i situationer där grundläggande demokratiska principer och rättigheter inskränks på grund av extraordinära omständigheter (t.ex. covid-19-pandemin). Ungdomar som har en grundmurad förståelse för demokratins väsen är när allt kommer omkring bättre rustade att kunna göra åtskillnad på strategier för hantering av sådana problem som är förenliga med demokratin och sådana som inte är det. Det är vidare av avgörande betydelse att ungdomars rättigheter och friheter skyddas när det råder tillfälliga restriktioner och till fullo och omedelbart återinförs så snart restriktionerna hävs. Detta är särskilt viktigt eftersom ungdomar – och då i synnerhet de med sämre förutsättningar – ofta tillhör de grupper som drabbas hårdast av kriser. |
| --- | --- |

18.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER GÖRA FÖLJANDE:

| 19. | När så är lämpligt inrätta eller fortsätta med fortlöpande, sektorsspecifika och sektorsöverskridande finansieringsprogram och finansieringsinitiativ på alla nivåer inom medlemsstaterna, så att ungdomar lär sig bättre förstå och uppskatta demokrati och mångfald. Dessa program och initiativ bör ge ungdomar – både i grupp och enskilt – utrymme och möjligheter att lära sig om och uppleva demokratiskt deltagande, samtidigt som man säkerställer tillgång för alla ungdomar, särskilt för dem med sämre förutsättningar. I synnerhet ungdomsorganisationer och ungdomsinitiativ – där ungdomars förmåga att organisera sig själva kommer till uttryck – bör stärkas så att de bättre kan stödja dessa insatser. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Främja lärande om demokrati och mänskliga rättigheter i alla sektorer och på alla nivåer av utbildning och livslångt lärande samt främja ett nära och kontinuerligt samarbete i dessa frågor mellan olika sektorer. Särskild uppmärksamhet bör ägnas utbildning i aktivt medborgarskap och demokrati genom beaktande av en rad olika metoder och inlärningsmiljöer samt genom främjande av nyckelkompetenser för medborgarskap, såsom anges i rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4) samt rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (5). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Göra det möjligt för ungdomar att tillvarata digitaliseringens potential och möta dess utmaningar och att på ett aktivt och medvetet sätt kommunicera på nätet. (6) Därför måste man särskilt främja digital kompetens och mediekompetens hos ungdomar och personer som stöder dem (t.ex. ungdomsarbetare och lärare), i synnerhet förmågan att hantera överflödet av information, desinformation, hatspråk samt andra former av skadligt innehåll. Särskild tonvikt bör läggas vid tillhandhållandet av lämpliga stödverktyg samt säkerställandet av en hög kvalitet på lösningarna för smart ungdomsarbete och på de digitala deltagandeprocesserna Alla ungdomar, särskilt de med sämre förutsättningar, måste få fri och obehindrad tillgång till digitala medier. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Värdesätta det särskilda intresse och det aktiva samhällsengagemang som ungdomar visar prov på i sådana frågor som miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, mänskliga rättigheter, rättvisa mellan generationerna, jämställdhet mellan könen samt digitaliseringens konsekvenser och aktivt stödja dem i deras försök att forma relevanta politiska och sociala processer. Man bör särskilt uppmuntra ungdomars engagemang på lokal nivå, t.ex. i studentråd, lokala ungdomsorganisationer eller ungdomsinitiativ. |
| --- | --- |

22.

| 23. | I tillräcklig grad främja och stödja tillgängliga, fysiska och digitala ungdomsarbetsstrukturer och lösningar för smart ungdomsarbete, särskilt i kölvattnet av åtgärderna för att begränsa smittspridning i samband med covid-19-pandemin, för att ge ungdomar fria, öppna och säkra utrymmen för och möjligheter till personlig utveckling. |
| --- | --- |

23.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT – PÅ SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, PÅ LÄMPLIGA NIVÅER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN – GÖRA FÖLJANDE:

| 24. | Vidareutveckla ungdomars deltagande i politiska processer i linje med rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv (7) och på så sätt ytterligare öka alla ungdomars meningsfulla och hållbara deltagande i beslutsprocesser på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | I förekommande fall göra politiska processer och beslut på alla nivåer tillgängliga, transparenta och begripliga genom att använda sig av ungdomsvänlig information och kommunikation, vilket särskilt bör inbegripa återkoppling till ungdomar om resultatet av processerna med ungdomsdeltagande. Informationen måste spridas på ett riktat sätt, så att den når fram till alla ungdomar oberoende av bakgrund. Man bör ta fram lämpliga kommunikationsstrategier tillsammans med ungdomsinformationsnätverk och andra aktörer inom ungdomssektorn på europeisk nivå, såsom Europeiska samarbetsorganisationen för ungdomsinformation och ungdomsrådgivning samt Eurodesk-nätverket. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Bekanta ungdomarna med – och främja bland dem – sådana begrepp som demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande som en pågående och viktig del av ungdomsarbetet och värdesätta ungdomsarbetssektorn som ett gynnsamt utrymme där ungdomar kan ges möjlighet att utveckla och bidra till det demokratiska samhället. Detta inbegriper tillhandahållandet – inom befintliga strukturer – av lämpliga ramar och adekvata ekonomiska resurser på alla nivåer liksom mer tematisk utbildning och bättre färdigheter och kvalifikationer för ungdomsarbetare. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Stödja vidareutvecklingen och omdaningen av metoderna för att öka ungdomars demokratiska medvetenhet och demokratiska deltagande. Dessa kan bygga på befintliga pedagogiska (8) och demokratiska begrepp, aktivt medborgarskap och utbildning i mänskliga rättigheter samt det arbete som utförs av Europarådet och civilsamhällets organisationer på detta område. Dessa metoder bör förmedlas till yrkesverksamma genom regelbundna träningsprogram och kan tjäna som inspiration för EU-ungdomsprogrammens tillämpning eller utarbetandet av kompetensbaserade ramar för formell och icke-formell utbildning av ungdomsarbetare (9). Det bör även skapas möjligheter till ömsesidigt lärande inom ungdomsarbetssektorn – såväl mellan yrkesverksamma, akademiker, beslutsfattare och ungdomar som mellan olika sektorer. |
| --- | --- |

27.

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 28. | Beakta ungdomars intressen och deras demokratiska deltagande som en övergripande aspekt av europeiska processer och program, såsom konferensen om Europas framtid, handlingsplanen för digital utbildning eller det europeiska området för utbildning, vid genomförandet av relevanta, gällande EU-program, den europeiska gröna given, den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt Agenda 2030 för hållbar utveckling, och inom ramen för ett intensifierat samarbete med Europarådet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Framhålla forskningsverksamhet och verktyg för faktainsamling som analyserar EU-finansieringsprogrammens inverkan på främjandet av ungdomars demokratiska medvetenhet och demokratiska deltagande. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Stärka europeisk verksamhet som bedrivs tillsammans med partnerländer och som finansieras via EU-program i syfte att ytterligare främja ungdomars demokratiska medvetenhet och demokratiska deltagande samt fortsätta att vidareutveckla ungdomsarbetet genom samarbete och utbyte. |
| --- | --- |

30.

UPPMANAR SAMTLIGA AKTÖRER SOM ÄR VERKSAMMA INOM DET EUROPEISKA SAMARBETET PÅ UNGDOMSOMRÅDET ATT EFTERSTRÄVA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 31. | Framhålla sådana frågor som europeiska värderingar och europeisk identitet, demokrati, acceptans av mångfald, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, skydd av minoriteter, kritiskt tänkande, nya former för deltagande samt medborgerlig verksamhet vid genomförandet av finansieringsprogrammen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. Man bör säkerställa öppen tillgång för alla, enkla förfaranden och adekvata resurser för projekt som kan ge ungdomar möjlighet att ta initiativ, bidra och komma till tals. Detta bör i synnerhet beaktas i samband med särskilda åtgärder för deltagande och solidaritet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Säkerställa att EU:s ungdomsprogram beaktar ungdomars behov, intressen och mångfald. Detta inbegriper ungdomsvänlig och lättillgänglig finansieringsinformation, stöd till ungdomars egna projektinitiativ samt beaktande av programorganisatörerna och deras behov. När så är lämpligt bör programmen kunna förbättras, så att ungdomars initiativ – och således deras demokratiska deltagande och erfarenheter – prioriteras ytterligare. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen.

(2)  Artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(3)  Bilaga 3 till rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (2018/C 456/01).

(4)  Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

(5)  Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

(6)  Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (EUT C 418, 7.12.2017, s. 2) samt rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (EUT C 414, 10.12.2019, s. 2).

(7)  Rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv (EUT C 417, 15.12.2015, s. 10).

(8)  Särskilt begreppen kritisk och frigörande pedagogik.

(9)  Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12).

---

BILAGA

Hänvisningar

Vid antagandet av dessa slutsatser noterar rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, följande dokument:

| — | Rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

| — | Rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv (EUT C 417, 15.12.2015, s. 10). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv (EUT C 417, 15.12.2015, s. 10).

| — | Rådets slutsatser om ungdomar i yttre åtgärder (dok. 8629/20). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om ungdomar i yttre åtgärder (dok. 8629/20).

| — | Rådets slutsatser om mediekompetens i en värld i ständig förändring (EUT C 193, 9.6.2020, s. 23) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om mediekompetens i en värld i ständig förändring (EUT C 193, 9.6.2020, s. 23)

| — | Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12).

| — | Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (EUT C 414, 10.12.2019, s. 2). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (EUT C 414, 10.12.2019, s. 2).

| — | Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

| — | Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

| — | Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (EUT C 418, 7.12.2017, s. 2). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om smart ungdomsarbete (EUT C 418, 7.12.2017, s. 2).

| — | Rådets slutsatser om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (EUT C 213, 14.6.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (EUT C 213, 14.6.2016, s. 1).

| — | Parisförklaringen av den 17 mars 2015 från Europeiska unionens utbildningsministrar om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. |
| --- | --- |

—

Parisförklaringen av den 17 mars 2015 från Europeiska unionens utbildningsministrar om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning.

| — | FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

—

FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter.

| — | Europiska kommissionen: Flash Eurobarometer 478 – How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people, mars 2019 (1). |
| --- | --- |

—

Europiska kommissionen: Flash Eurobarometer 478 – How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people, mars 2019 (1).

| — | Europaparlamentets studie: Shrinking space for civil society: the EU response, 2017 (2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets studie: Shrinking space for civil society: the EU response, 2017 (2).

| — | Rekommendation CM/Rec(2010)7 av Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna avseende Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Rekommendation CM/Rec(2010)7 av Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna avseende Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter.

| — | Europarådet: Reference Framework of Competencies for Democratic Culture: Volume 1 – Context, concepts and model, 2018 (3). |
| --- | --- |

—

Europarådet: Reference Framework of Competencies for Democratic Culture: Volume 1 – Context, concepts and model, 2018 (3).

---

(1)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/86162

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/578039/EXPO_STU(2017)578039_EN.pdf

(3)  https://rm.coe.int/prems-008318-gbr-2508-reference-framework-of-competences-vol-1-8573-co/16807bc66c

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/22

---

Rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen

(2020/C 415/10)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM BEAKTAR

| 1. | den politiska bakgrund som anges i bilagan, |
| --- | --- |

1.

SOM FRAMHÅLLER ATT

| 2. | inkluderande utbildning av hög kvalitet är en europeisk styrka som bygger på demokratiska värderingar och idén om upplysning; den breda spridningen av digital teknik och tillgång till internet öppnar upp för nya möjligheter och utmaningar, |
| --- | --- |

2.

| 3. | den digitala omvandlingen av våra kunskapssamhällen går allt fortare och tillgången till digitala tjänster och data ökar; detta innebär bland annat en föränderlig arbetsmarknad liksom nya jobbprofiler och en efterfrågan på digital kompetens (1) i samband med den kompetens som krävs för 2000-talet; artificiell intelligens (2) spelar en allt viktigare roll, vilket kommer att förstärka effekterna av den digitala omvandlingen av våra kunskapssamhällen ur ett långsiktigt perspektiv och kan erbjuda lovande nya möjligheter till lärande, undervisning och utbildning i framtiden; inkluderande utbildning av hög kvalitet är avgörande för att alla enskilda personer och medborgare ska få möjlighet att förstå, delta i och vara med och utforma denna utveckling, |
| --- | --- |

3.

| 4. | covid-19-pandemin och dess aktuella inverkan på Europas utbildningssystem och utbildningsinstitutioner belyser det akuta behovet av att bättre förstå och kontinuerligt utvärdera den digitala utbildningsteknikens (3) användningsområden, fördelar och utmaningar, liksom nivåerna av digital kompetens, även i samband med livslångt lärande, |
| --- | --- |

4.

| 5. | covid-19-pandemin ytterligare har belyst det akuta behovet av en helhetssyn på digital utbildning; för att tillgodose de nuvarande behoven måste en inkluderande utbildning av hög kvalitet omfatta digitala och icke-digitala lärande- och undervisningsformer, vilket inbegriper strategier som blandat lärande (4) och lärande på distans (5); detta gör det möjligt att bättre anpassa utbildning som är inriktad på de studerande efter de enskilda personernas specifika behov, |
| --- | --- |

5.

| 6. | digital utbildning (6) är en förutsättning för att man ska kunna bidra till att utforma den digitala omvandlingen, för fortsatt kontinuerlig utbildning och livslångt lärande och för möjliggörandet av inkluderande utbildning av hög kvalitet för alla; därför är det viktigt att den digitala utbildningens sociala dimension tas i beaktande och att den förstås som en del av en djupgående kulturell omvandling; denna kulturella omvandling lägger grunden för att alla enskilda personer och medborgare ska kunna använda data, digital teknik och infrastruktur på ett tillitsfullt och säkert sätt, med respekt för dataskyddsregler, och för att de ska kunna delta aktivt i det politiska beslutsfattandet, i samhällsutvecklingen och på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

6.

| 7. | den digitala utbildningen bör vara inriktad på de studerande och hjälpa alla enskilda personer och medborgare att utveckla sin personlighet och kompetens på ett självsäkert, fritt och ansvarstagande sätt; digitala utbildningen bör, som en integrerad del av en inkluderande utbildning av hög kvalitet, värna om integritetsprincipen och tilltron till dess kvalitet; bör också bidra till förenklad tillgång till utbildningsinnehåll och pedagogik, ökad social delaktighet och bättre tillägnande av kompetens samt främja goda studieresultat för alla; inom digitala utbildningen bör man beakta ny teknik, som artificiell intelligens, och en säker, pedagogiskt genomtänkt och etisk tillämpning av sådan teknik, |
| --- | --- |

7.

| 8. | den digitala utbildningen också bör ta hänsyn till studerandes, lärares och utbildares samt föräldrars och vårdnadshavares välbefinnande, till exempel med avseende på säkra lärandemiljöer; vidare bör den bidra till att underlätta tillgången till information för alla medborgare och till att främja aktivt kulturellt, ekonomiskt och socialt deltagande i Europas kunskapssamhällen, |
| --- | --- |

8.

| 9. | den digitala utbildningen bör bidra till att en medvetenhet om medborgarskap, inbegripet det digitala medborgarskapet (7) utvecklas genom att medborgarnas kompetens främjas; sådan kompetens innefattar en kritisk inställning till information som gör det möjligt för medborgarna att ta sig fram i den digitala omvärlden och förstå de grundläggande värdena demokrati och yttrandefrihet, |
| --- | --- |

9.

| 10. | alla européer bör få möjlighet att delta aktivt i den digitala omvandlingen av samhället och kunna utnyttja lämpliga, tillgängliga och säkra lärandemiljöer; alla människors rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande, som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och som skyddas av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna måste alltid garanteras, |
| --- | --- |

10.

| 11. | för att den digitala klyftan mellan könen på IKT-relaterade områden och inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik ska kunna överbryggas är det viktigt att man tar hänsyn till jämställdhetsaspekter inom alla utbildningsformer och på alla utbildningsnivåer, |
| --- | --- |

11.

| 12. | tillgång till digitalt understödda möjligheter till inkluderande utbildning av hög kvalitet är av avgörande vikt; utan att det påverkar den avgörande funktion eller de fördelar som lärande- och undervisningsformer med fysisk närvaro har, är tillgången till inkluderande utbildning av hög kvalitet med hjälp av digital utbildningsteknik en förutsättning för att Europas kunskapssamhällen ska förbli livskraftiga i framtiden och för att det europeiska innovationssystemet ska kunna möjliggöra en grön och digital omvandling och skapa hållbar tillväxt, arbetstillfällen och möjligheter samt främja personlig utveckling, |
| --- | --- |

12.

| 13. | ett starkt Europa måste baseras på en kultur präglad av gemensamma värden, att man delar och förnyar och är öppen för nya former av utbyten, liksom på deltagande och samarbete mellan medborgare, utbildningsinstitutioner, den privata sektorn och olika nationella utbildningssystem; nätgemenskaper (8) som utbyter praxis (på lokal, regional och nationell nivå och på unionsnivå) har blivit synligare och kommer att växa i framtiden, |
| --- | --- |

13.

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

| 14. | ansvaret för utbildningens innehåll och för organisationen av utbildningssystemen ligger i enlighet med subsidiaritetsprincipen på medlemsstaterna, |
| --- | --- |

14.

| 15. | digital utbildning genomförs i varierande utsträckning inom olika utbildningsformer och utbildningsnivåer inom medlemsstaterna och i olika delar av unionen; erfarenheterna från digital utbildningsteknik varierar i unionen och beror till stor del på politiska ramar och styrningsramar, infrastruktur och teknisk utrustning samt finansiella och mänskliga resurser; till dessa hör inte minst välförberedda lärare, utbildare och andra pedagoger och administratörer, inbegripet chefer för utbildningsinstitutioner, |
| --- | --- |

15.

| 16. | covid-19-pandemin föranledde snabba nödåtgärder; medlemsstaterna stängde en majoritet av sina utbildningsanläggningar och krävde att institutionerna skulle säkerställa kontinuitet i utbildning, lärande och bedömning genom i första hand distansbaserade metoder, |
| --- | --- |

16.

| 17. | de åtgärder som medlemsstaterna och deras utbildningsinstitutioner vidtog alltefter de nationella omständigheterna har belyst vikten av kunskaper om digital utbildning och har bidragit till att höja utbildningssystemens digitala kapacitet och har gett lärare, utbildare och annan pedagogisk personal möjligheter till yrkesmässig utveckling, |
| --- | --- |

17.

| 18. | de nödåtgärder som vidtogs för att främja distansbaserade metoder, trots medlemsstaternas stora ansträngningar, visade att det finns gemensamma utmaningar och brister hos utbildningssystemen i unionen:






  a) | under covid-19-pandemin har det ofta stått klart att ett antal studerande, i olika utsträckning i olika medlemsstater, inte kunnat utnyttja sin rätt till utbildning fullt ut på grund av brist på fysisk och teknisk tillgång (9), |
| --- | --- | --- |

18.

a)

under covid-19-pandemin har det ofta stått klart att ett antal studerande, i olika utsträckning i olika medlemsstater, inte kunnat utnyttja sin rätt till utbildning fullt ut på grund av brist på fysisk och teknisk tillgång (9),

| b) | de helt nya utmaningarna i samband med covid-19-pandemin har påvisat ett akut behov av bättre tillhandahållande av digital kompetens för alla för att säkerställa lika tillgång till utbildning för alla enskilda personer och medborgare, särskilt i situationer där utbildning sker på distans; studerande med särskilda behov ställdes inför särskilda utmaningar, |
| --- | --- |

b)

de helt nya utmaningarna i samband med covid-19-pandemin har påvisat ett akut behov av bättre tillhandahållande av digital kompetens för alla för att säkerställa lika tillgång till utbildning för alla enskilda personer och medborgare, särskilt i situationer där utbildning sker på distans; studerande med särskilda behov ställdes inför särskilda utmaningar,

| c) | även om övergången till digital utbildning har påskyndats under covid-19-pandemin kan utvecklingen och användningen av nya former av kunskapsspridning, om de inte är genomtänkta och ändamålsenliga, innebära att mer traditionella undervisnings- och lärandeformer kopieras, |
| --- | --- |

c)

även om övergången till digital utbildning har påskyndats under covid-19-pandemin kan utvecklingen och användningen av nya former av kunskapsspridning, om de inte är genomtänkta och ändamålsenliga, innebära att mer traditionella undervisnings- och lärandeformer kopieras,

| d) | covid-19-pandemin har inneburit en utmaning för kontinuiteten i den transnationella utbildningsverksamheten; detta gäller gränsöverskridande utbildning liksom Erasmus+ rörlighetskomponent, särskilt rörligheten för studerande och personal på området högre utbildning och yrkesutbildning, |
| --- | --- |

d)

covid-19-pandemin har inneburit en utmaning för kontinuiteten i den transnationella utbildningsverksamheten; detta gäller gränsöverskridande utbildning liksom Erasmus+ rörlighetskomponent, särskilt rörligheten för studerande och personal på området högre utbildning och yrkesutbildning,

| e) | den stängning av utbildningsinstitutioner som förorsakades av covid-19 har ändrat den roll som lärare, utbildare och annan pedagogisk personal spelar i och med att de blivit tvungna att finna nya sätt att hålla kontakten med sina elever och hjälpa dem att arbeta självständigt, oavsett om arbetet sker i samarbetsbaserade lärandemiljöer eller inte; stängningen har också visat på behovet av samarbete, kapacitetsuppbyggnad, specifik yrkesutbildning i digital undervisning samt stödåtgärder riktade till lärare, utbildare och nätverk för lärarutbildning samt vid utbildningsinstitutionerna, |
| --- | --- |

e)

den stängning av utbildningsinstitutioner som förorsakades av covid-19 har ändrat den roll som lärare, utbildare och annan pedagogisk personal spelar i och med att de blivit tvungna att finna nya sätt att hålla kontakten med sina elever och hjälpa dem att arbeta självständigt, oavsett om arbetet sker i samarbetsbaserade lärandemiljöer eller inte; stängningen har också visat på behovet av samarbete, kapacitetsuppbyggnad, specifik yrkesutbildning i digital undervisning samt stödåtgärder riktade till lärare, utbildare och nätverk för lärarutbildning samt vid utbildningsinstitutionerna,

SOM KONSTATERAR ATT

| 19. | den digitala klyftan inom medlemsstaterna och mellan olika delar av unionen förblir en utmaning eftersom den kan förstärka andra befintliga strukturella ojämlikheter, inklusive socioekonomiska skillnader och bristande jämställdhet, |
| --- | --- |

19.

| 20. | dataskydd och medlemsstaternas och deras medborgares digitala suveränitet måste säkerställas när det gäller digital utbildningsteknik, oavsett hur brådskande läget är; dessutom måste de rättsliga och etiska principer som ligger till grund för immateriella rättigheter respekteras i samband med att digitalt utbildningsinnehåll skapas och sprids i allt större omfattning, |
| --- | --- |

20.

| 21. | nya former av kunskapsöverföring och nya lärandemiljöer, bland annat i form av gemensamt skapande, främjar bredare kopplingar mellan formell utbildning och icke-formellt och informellt lärande; utbytet av god praxis på lokal, regional och nationell nivå och på unionsnivå ger möjligheter att påskynda integreringen av digital utbildningsteknik i alla former av lärande och främja hög kvalitet och inkludering i undervisning och lärande, |
| --- | --- |

21.

| 22. | digital utbildningsteknik öppnar upp för nya möjligheter till lärande och undervisning och är en viktig faktor när det gäller att säkerställa inkluderande utbildning av hög kvalitet; sådan teknik kan komplettera direkt samspel i form av undervisning med fysisk närvaro liksom icke-bästa praxis och icke-digitala medier för undervisning och lärande, som förblir viktiga och inte helt och hållet kan ersättas av virtuella format, |
| --- | --- |

22.

| 23. | tekniken, för att den ska kunna främja kvalitet och inkludering i utbildningen, måste gå hand i hand med säkra lärandemiljöer och pedagogiska strategier; utbildningsteknikföretag, inklusive nystartade företag och små och medelstora företag, spelar en avgörande roll för utvecklingen av innovativ och tillgänglig digital utbildningsteknik och främjar på så sätt både den digitala utbildningen och den digitala omvandlingen av Europas ekonomier; innovationsvänliga villkor och lämpliga finansieringsmöjligheter är av avgörande vikt för att dessa företag ska blomstra, |
| --- | --- |

23.

| 24. | den digitala utbildningen måste framhålla vikten av pedagogiska koncept och verktyg och metoder för lärande och undervisning; utbildningsforskning kan bidra till utvecklingen av innovativa koncept inom utbildningen och kan möjliggöra en bredare förståelse av den digitala omvandlingens inverkan på lärande och undervisning samt på utbildningssystemen, |
| --- | --- |

24.

| 25. | tillhandahållandet av digital kompetens inom alla utbildningsformer och på alla utbildningsnivåer bör gå hand i hand med en relevant blandning av relaterade nyckelkompetenser, inbegripet livskunskap, och bör understödjas av modern tillgänglig infrastruktur, utrustning och teknik; särskilt yrkesutbildningsprogram, inklusive program för kompetenshöjning och omskolning, kräver en lämplig blandning av digitala, yrkesmässiga och tekniska färdigheter och kompetenser som kan bidra till anställbarhet, |
| --- | --- |

25.

| 26. | ett internationellt konkurrenskraftigt och hållbart europeiskt innovationssystem är avhängigt av system för inkluderande utbildning av hög kvalitet; en annan förutsättning är utmärkt forskningssystem, som helst ska ha starka kopplingar till utbildning; därför kommer en tidig överföring av resultat av forskning och innovation, exempelvis från utbildningsforskning, liksom gemensamt skapande och testning av innovativa digitala utbildningslösningar att ha mervärde för utbildningen, till exempel inom områden som politiskt beslutsfattande eller pedagogisk tillämpning, |
| --- | --- |

26.

SOM NOTERAR ATT

| 27. | Europeiska kommissionen har offentliggjort en förnyad handlingsplan för digital utbildning 2021–2017, Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (10), som bör följas upp i en samskapande process med medlemsstaterna, där så är lämpligt och relevant, |
| --- | --- |

27.

| 28. | huvudmålen – att främja utvecklingen av ett högpresterande digitalt utbildningssystem och förbättra den digitala kompetensen och de digitala färdigheterna för den digitala omvandlingen – kan bidra till ett mer strategiskt förhållningssätt till digital utbildning på unionsnivå, |
| --- | --- |

28.

| 29. | ett högpresterande digitalt utbildningssystem (11) bör möjliggöra inkluderande utbildning av hög kvalitet med hjälp av relevant infrastruktur, konnektivitet, digital kapacitetsplanering och organisatorisk kapacitet som kan underlätta en mer flexibel tillgång till utbildning för alla människor överallt; det är grunden för ett lyckat genomförande av digital utbildning och en förutsättning för den strukturella omvandlingen av utbildningssystemen, |
| --- | --- |

29.

| 30. | digital kompetens och lämpliga pedagogiska strategier behövs för att lärare, utbildare och annan pedagogisk personal och studerande i alla åldrar och inom alla utbildningsformer och på alla utbildningsnivåer ska kunna använda teknik i sin utbildning på ett meningsfullt sätt; vid tillhandahållandet av kompetens bör hänsyn tas till ålders- och jämställdhetsaspekter och följande områden bör omfattas: mediekompetens, kompetens, datakompetens, kritiskt tänkande och kampen mot felaktig information och desinformation, hatpropaganda och skadlig propaganda, nätmobbning och internetberoende; dessutom bör säkerhetsfrågor hanteras, såsom integritetsskydd, dataskydd och immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

30.

| 31. | icke-formellt och informellt lärande bör främjas som viktiga sätt att ge människor i alla åldrar som står utanför det formella utbildningssystemet en nödvändig nivå av digital kompetens för att stödja deras yrkesmässiga och personliga utveckling, även med avseende på aspekter som sociala relationer och fysisk och psykisk hälsa liksom digitalt välmående; i detta avseende är det viktigt med digitala miljöer och en kultur som präglas av en meningsfull och etisk användning av digitala verktyg; digitala möjligheter till icke-formellt och informellt lärande är särskilt relevanta för ungdomar, men också för äldre som har drabbats extra hårt av konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

31.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT I ENLIGHET MED NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 32. | Främja integreringen av digital utbildningsteknik och förvärvandet av digital kompetens i syfte att förbättra undervisning, utbildning och lärande inom alla utbildningsformer och på alla utbildningsnivåer liksom ur ett livslångt lärande-perspektiv. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Uppmuntra till bedömning, kvalitetssäkring och validering av de läranderesultat som innovativa lärometoder har, inbegripet digitala inslag. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Reflektera över pedagogiska modeller och utbildning för lärare, utbildare och annan pedagogisk personal i syfte att bättre utnyttja de olika möjligheter som den digitala utbildningstekniken erbjuder. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ge lärare, utbildare och annan pedagogisk personal, till exempel lärarutbildare, möjlighet och motivation att delta i inledande och fortsatt yrkesmässig utveckling, för att de ska kunna utveckla och förbättra sina egna digitala färdigheter och kompetenser och sina grundläggande IKT-kunskaper till en nivå som tillåter dem att arbeta självsäkert med digital utbildningsteknik och leverera högkvalitativ utbildning. På så sätt bör de kunna delta i skapandet av kreativa, innovativa undervisningsmetoder med fokus på den studerande och tillämpad didaktik som främjar kritiskt och kreativt tänkande och kunna skapa inkluderande lärandemiljöer och innehåll som kännetecknas av hög kvalitet och säkerhet. Välutbildade lärare som kan använda sig av digital teknik på ett meningsfullt och pedagogiskt sätt och med hänsyn till ålders- och jämställdhetsaspekter är en avgörande faktor för att en inkluderande digital utbildning av hög kvalitet för alla ska kunna etableras. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Främja inkludering av alla studerande och överbrygga sociala skillnader och den digitala klyftan samt ge alla lika tillgång till lämpliga möjligheter till digitalt lärande och digitala lärandemiljöer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Överväga investeringar i digital utbildning genom att ta vara på de möjligheter som den nya faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder, särskilt flaggskeppsprojekten Connect och Reskill and Upskill, för att bidra till återhämtning genom att modernisera och stärka en inkluderande utbildning av hög kvalitet. Även överväga att använda andra möjligheter till unionsfinansiering, till exempel Erasmus+, Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa II, InvestEU, Eruf och ESF+. |
| --- | --- |

37.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED FÖRDRAGEN OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 38. | Säkerställa en samordnad strategi för digital utbildning inom kommissionen och tillsammans med medlemsstaterna och berörda intressenter inleda en strategisk reflektionsprocess om de faktorer som bidrar till en framgångsrik digital utbildning, inklusive konnektivitet och digital pedagogik, infrastruktur, digital utrustning, digitala färdigheter för lärare och studerande, interoperabilitet och datastandarder, med beaktande av teknisk suveränitet, integritet, dataskydd och etik, med siktet inställt på inkluderande utbildning av hög kvalitet. Dessutom, inom ramen för denna process, i nära samarbete med medlemsstaterna och på ett evidensbaserat sätt följa upp rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet med målet att uppnå samsyn på unionsnivå om strategierna för effektiva, inkluderande och engagerande processer för lärande på distans. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Utforska olika sätt att främja en mer integrerad strategi för utarbetandet av en politik för digital utbildning, eventuellt genom inrättandet av en europeisk knutpunkt för digital utbildning, med utgångspunkt i befintliga nätverk och andra relevanta åtgärder, för att man bättre ska kunna hänga med i den snabba digitala omvandlingen, inom ramen för det europeiska området för utbildning och i synergi och komplementaritet med annan relevant politik. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Stödja utvecklingen av digital utbildning i Europa och framhålla dess betydelse genom kompetensagendan för Europa, det europeiska området för utbildning och den nya strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete som ska ersätta Utbildning 2020. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ge information om utarbetandet av metoder för digital utbildning och utbyta god praxis, särskilt genom peer learning mellan medlemsstater, och information om internationellt samarbete och riktmärkning med till exempel Europarådet, Unesco och OECD. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Stödja medlemsstaterna i den pågående digitala omvandlingen av utbildningen, särskilt genom sektorsövergripande samarbeten mellan olika nationella initiativ och strategier på området för digital utbildning, och sammanföra myndigheter, experter, utbildningsforskare, utbildningsanordnare, civilsamhället (lärarförbund, studerande- och föräldraföreningar) och den privata sektorn. |
| --- | --- |

42.

| 43. | I nära samarbete med medlemsstaterna och berörda intressenter undersöka befintliga nationella och europeiska digitala utbildningssystem samtidigt som man beaktar att ett högpresterande digitalt utbildningssystem kräver utbildningsinnehåll, plattformar, tjänster och verktyg, vilka måste vara inriktade på de studerande, tas fram på ett öppet sätt och vara tillförlitliga, säkra, pedagogiskt genomtänkta, tillgängliga, högkvalitativa och, när så är relevant, flerspråkiga. Detta inbegriper att ta itu med etiska aspekter, inbegripet av artificiell intelligens, och främja skydd av studerandes och användares personuppgifter och garantera ett säkert internationellt utbyte genom interoperabilitet i linje med europeiska dataskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

43.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SINA BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 44. | Effektivt utnyttja Erasmus+ digitala dimension och, i lämpliga fall, synergier med andra relevanta unionsprogram för att stödja utbildningsinstitutionernas planer för den digitala omvandlingen. Genom Erasmus+-projekt ytterligare stödja lärares yrkesmässiga utveckling liksom utvecklingen av digitala färdigheter och digital kompetens och kapacitet, ett effektivt genomförande av metoder och verktyg för digital utbildning samt utvecklingen av öppna utbildningsresurser inom alla utbildningsområden för att gynna livslångt lärande. Utforska hur Erasmus+ skulle kunna bidra till att förbättra tillgången till digitalt utbildningsinnehåll, öka den sociala delaktigheten och gynna goda studieresultat för alla studerande. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Undersöka en förstärkning av synergierna mellan olika europeiska, nationella och regionala program, initiativ och projekt till stöd för social delaktighet. Utveckla digitala färdigheter och kompetens för studerande och lärare och utbildare, särskilt för människor som riskerar fattigdom eller social utestängning, inklusive de som har det sämst ställt. Stärka utvecklingen av innovativa metoder och verktyg för lärande och undervisning och ge alla studerande möjlighet att dra nytta av en inkluderande utbildning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Fortsätta att stödja initiativet Europauniversitet genom Erasmus + och Horisont Europa liksom kompetenscentrumen för yrkesutbildning och utnyttja deras potential för utvecklingen av digital utbildning. Främja spridning och utnyttjande av samt skalbarhet för relevanta projektresultat från Erasmus+ som beslutsunderlag för såväl politiska beslutsfattare som verksamma inom utbildning. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Undersöka hur digital teknik kan användas för att erbjuda en rad olika möjligheter till blandad och virtuell rörlighet samt fler flexibla lärandetillfällen inom utbildningen. Stödja utbytet av bästa praxis för att förbättra lärande och undervisning samt främja stödtjänster och digitala administrationsprocesser, till exempel de som tagits fram i samband med initiativet till ett europeiskt studentkort eller Europass. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Ytterligare förbättra och maximera synergierna mellan verktygen för egenbedömning (t.ex. Selfie och HEInnovate), ramar (den europeiska ramen för digital kompetens), deltagarbaserade evenemang och pr-verksamhet (t.ex. hackarmaratonet på temat digital utbildning DigiEduHack, EU Code Week) och befintliga plattformar (t.ex. eTwinning, School Education Gateway och Epale). Fortsätta samarbeta genom nätverk som koalitionen för digitala färdigheter och sysselsättning och fortsätta att stödja det nätverk för immateriella rättigheter i utbildningen som leds av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Använda forskning, inklusive resultaten av europeiska projekt som finansieras genom Erasmus+, Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa för att stärka synergierna mellan det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet i strävan efter att förverkliga ambitionen att den digitala utbildningen ska stödja och utnyttja forskning för att driva på innovativa pedagogiska lösningar och utgöra underlag för utformning, genomförande och utvärdering av politik. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Använda resultaten av de relevanta publikationer om och studier av digital utbildning som tagits fram av medlemsstaterna och av internationella organisationer, framför allt OECD, Unesco och Europarådet. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Digital kompetens innebär, såsom anges i rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2018/C 189/01), att man på ett säkert, kritiskt och ansvarsfullt sätt aktivt använder digital teknik för inlärning, arbete och deltagande i samhällslivet. I denna kompetens ingår informations- och datorkunskap, kommunikation och samarbete, mediekompetens, skapande av digitalt innehåll (inklusive programmering), säkerhet (inklusive digitalt välbefinnande och kompetens när det gäller cybersäkerhet), frågor rörande immaterialrätt, problemlösning och kritiskt tänkande.

(2)  Artificiell intelligens (AI) avser it-system som visar prov på ett intelligent beteende genom att analysera sin omgivning och agera – med viss självständighet – för att uppnå specifika mål.

(3)  I dessa slutsatser avses med digital utbildningsteknik teknik som gör det möjligt att underlätta, dra lärdomar av och förbättra de studerandes resultat genom att skapa, använda och hantera lämpliga tekniska processer och resurser.

(4)  I detta sammanhang avses med blandat lärande en pedagogisk metod där lärandet sker ömsom med fysisk närvaro och ömsom online och där den studerande har viss kontroll över tidpunkt, plats, inriktning och takt.

(5)  I dessa slutsatser avses med lärande på distans en strategi som innebär att undervisning och inlärning kan organiseras och genomföras på distans (t.ex. via radio, tv, internet eller elektroniska resurser).

(6)  Digital utbildning omfattar två olika perspektiv som kompletterar varandra: dels den pedagogiska användningen av digital teknik till stöd för och för att förbättra undervisning, lärande och bedömning, dels utvecklingen av digital kompetens hos studerande och utbildningspersonal.

(7)  Digitalt medborgarskap är en uppsättning värden, färdigheter, inställningar, kunskaper och kritiska insikter som medborgarna behöver i den digitala tidsåldern. En digital medborgare vet hur man använder teknik och kan utnyttja den för att delta på ett kompetent och positivt sätt.

(8)  Lärare, utbildare och annan pedagogisk personal är ofta aktiva på olika e-portaler och mötesplatser på nätet, bland annat europeiska webbplattformar som Epale, School Education Gateway, eTwinning m.fl. De kan också delta i bredare internationella nätmötesplatser, exempelvis via internationella organisationer och multinationella företag.

(9)  Eurydice (2020), Impact of Covid-19: closure of education systems in Europe (Konsekvenserna av covid-19: stängning av utbildningssystem i Europa).

(10)  COM(2020) 624 final.

(11)  I dessa slutsatser avses med digitalt utbildningssystem den miljö och de förutsättningar som krävs för att man ska kunna garantera en inkluderande digital utbildning av hög kvalitet. I huvudsak avses högkvalitativa innehåll, användarvänliga verktyg, tjänster som ger mervärde samt säkra plattformar.

---

BILAGA

Politisk bakgrund

1.

Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande.

2.

Rådets slutsatser om att investera i utbildning – ett svar på En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat och den årliga tillväxtöversikten för 2013 (1).

3.

Rådets slutsatser om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens (2).

4.

Rådets slutsatser om digitalt ungdomsarbete (3).

5.

2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet (4).

6.

Rådets slutsatser om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (5).

7.

Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (6).

8.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mångfaldspräglad inkludering i syfte att uppnå högkvalitativ utbildning för alla (7).

9.

Rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (8).

10.

Rådets slutsatser om förstärkta åtgärder för att minska den horisontella könssegregeringen inom utbildning och sysselsättning (7 december 2017).

11.

Rådets slutsatser om utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet (9).

12.

Rådets slutsatser om en ny EU-agenda för högre utbildning (10).

13.

Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (11).

14.

Rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning (12).

15.

Rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (13); rådets slutsatser av den 22 maj 2019 om genomförandet av rekommendationen (14).

16.

Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning (15).

17.

Rådets slutsatser av den 9 april 2019”Mot ett hållbarare EU 2030” (16).

18.

Rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om framtiden för ett starkt digitaliserat Europa efter 2020: främjande av digital och ekonomisk konkurrenskraft i unionen och digital sammanhållning (17).

19.

Rådets resolution om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem (18).

20.

Rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (19).

21.

Rådets resolution om utbildning i den europeiska planeringsterminen: säkerställande av väl underbyggda debatter om reformer och investeringar (20).

22.

Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (21).

23.

Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet (22).

24.

Europeiska rådets slutsatser av den 1–2 oktober 2020 (23).

25.

Rådets slutsatser om att forma Europas digitala framtid (24).

26.

Rådets slutsatser om omskolning och kompetensutveckling som en grund för ökad hållbarhet och anställbarhet, i syfte att stödja ekonomisk återhämtning och social sammanhållning (8 juni 2020).

---

(1)  EUT C 64, 5.3.2013, s. 5.

1

(2)  EUT C 172, 27.5.2015, s. 17.

2

(3)  EUT C 414, 10.12.2019, s. 2.

3

(4)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 25.

4

(5)  EUT C 212, 14.6.2016, s. 5.

5

(6)  EUT C 467, 15.12.2016, s. 1.

6

(7)  EUT C 62, 25.2.2017, s. 3.

7

(8)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 15.

8

(9)  EUT C 421, 8.12.2017, s. 2.

9

(10)  EUT C 429, 14.12.2017, s. 3.

10

(11)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

11

(12)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 15.

12

(13)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

13

(14)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 23.

14

(15)  EUT C 195, 7.6.2018, s. 7.

15

(16)  Dok. 8286/19.

16

(17)  Dok. 10102/19.

17

(18)  EUT C 389, 18.11.2019, s. 1.

18

(19)  EUT C 389, 18.11.2019, s. 12.

19

(20)  EUT C 64, 27.2.2020, s. 1.

20

(21)  EUT C 193, 9.6.2020, s. 11.

21

(22)  EUT C 212 I, 26.6.2020, s. 9.

22

(23)  Dok. EUCO 13/20.

23

(24)  EUT C 202 I, 16.6.2020, s. 1.

24

---

Europeiska kommissionen

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/31

---

Eurons växelkurs (1)

30 november 2020

(2020/C 415/11)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1980 |
| JPY | japansk yen | 124,79 |
| DKK | dansk krona | 7,4412 |
| GBP | pund sterling | 0,89845 |
| SEK | svensk krona | 10,1778 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0839 |
| ISK | isländsk krona | 159,06 |
| NOK | norsk krona | 10,5610 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,192 |
| HUF | ungersk forint | 359,59 |
| PLN | polsk zloty | 4,4710 |
| RON | rumänsk leu | 4,8732 |
| TRY | turkisk lira | 9,3155 |
| AUD | australisk dollar | 1,6246 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5516 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2862 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7027 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6029 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 326,08 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,4251 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8798 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5538 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 966,44 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8807 |
| PHP | filippinsk peso | 57,690 |
| RUB | rysk rubel | 91,1439 |
| THB | thailändsk baht | 36,257 |
| BRL | brasiliansk real | 6,3519 |
| MXN | mexikansk peso | 24,0499 |
| INR | indisk rupie | 88,7322 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1980

JPY

japansk yen

124,79

DKK

dansk krona

7,4412

GBP

pund sterling

0,89845

SEK

svensk krona

10,1778

CHF

schweizisk franc

1,0839

ISK

isländsk krona

159,06

NOK

norsk krona

10,5610

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,192

HUF

ungersk forint

359,59

PLN

polsk zloty

4,4710

RON

rumänsk leu

4,8732

TRY

turkisk lira

9,3155

AUD

australisk dollar

1,6246

CAD

kanadensisk dollar

1,5516

HKD

Hongkongdollar

9,2862

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7027

SGD

singaporiansk dollar

1,6029

KRW

sydkoreansk won

1 326,08

ZAR

sydafrikansk rand

18,4251

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8798

HRK

kroatisk kuna

7,5538

IDR

indonesisk rupiah

16 966,44

MYR

malaysisk ringgit

4,8807

PHP

filippinsk peso

57,690

RUB

rysk rubel

91,1439

THB

thailändsk baht

36,257

BRL

brasiliansk real

6,3519

MXN

mexikansk peso

24,0499

INR

indisk rupie

88,7322

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/32

---

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1 december 2020 lähtien

(Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1) 10 artiklan mukaisesti)

(2020/C 415/12)

Peruskorot on laskettu viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevan komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti. Viitekoron käytöstä riippuen tämän tiedonannon mukaisesti määritellyt marginaalit on vielä lisättävä peruskorkoon. Diskonttokoron osalta tämä tarkoittaa sitä, että peruskorkoon on lisättävä 100 peruspisteen marginaali. Asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30. tammikuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 271/2008 säädetään, että erillisiä päätöksiä lukuun ottamatta myös takaisinperintäkorko lasketaan lisäämällä 100 peruspistettä peruskorkoon.

Muutetut korot on lihavoitu.

Edellinen taulukko on julkaistu EUVL:ssä C 347, 19.10.2020, s. 10.

| Alkamispäivä | Päättymispäivä | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2020 | 31.12.2020 | -0,43 | -0,43 | 0,00 | -0,43 | 0,46 | -0,43 | 0,08 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | 0,22 | 0,72 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | 0,29 | -0,43 | 2,12 | 0,00 | -0,43 | -0,43 | 0,16 |
| 1.11.2020 | 30.11.2020 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 0,46 | -0,35 | 0,13 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,22 | 0,72 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,29 | -0,35 | 2,54 | 0,05 | -0,35 | -0,35 | 0,27 |
| 1.10.2020 | 31.10.2020 | -0,26 | -0,26 | 0,00 | -0,26 | 0,46 | -0,26 | 0,18 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | 0,22 | 0,72 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | 0,29 | -0,26 | 2,54 | 0,12 | -0,26 | -0,26 | 0,38 |
| 1.9.2020 | 30.9.2020 | -0,17 | -0,17 | 0,00 | -0,17 | 0,46 | -0,17 | 0,22 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | 0,22 | 0,93 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | 0,44 | -0,17 | 2,54 | 0,20 | -0,17 | -0,17 | 0,51 |
| 1.8.2020 | 31.8.2020 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 0,62 | -0,11 | 0,22 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,22 | 0,93 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,61 | -0,11 | 2,54 | 0,32 | -0,11 | -0,11 | 0,75 |
| 1.7.2020 | 31.7.2020 | -0,15 | -0,15 | 0,00 | -0,15 | 1,13 | -0,15 | 0,14 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,26 | 0,93 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,98 | -0,15 | 3,21 | 0,32 | -0,15 | -0,15 | 0,75 |
| 1.6.2020 | 30.6.2020 | -0,22 | -0,22 | 0,00 | -0,22 | 1,77 | -0,22 | 0,05 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 0,26 | 0,78 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 1,35 | -0,22 | 3,21 | 0,32 | -0,22 | -0,22 | 0,94 |
| 1.5.2020 | 31.5.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,52 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.4.2020 | 30.4.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,40 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.3.2020 | 31.3.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.2.2020 | 29.2.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,07 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,18 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.1.2020 | 31.1.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,12 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,11 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |

Alkamispäivä

Päättymispäivä

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2020

31.12.2020

-0,43

-0,43

0,00

-0,43

0,46

-0,43

0,08

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

0,22

0,72

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

0,29

-0,43

2,12

0,00

-0,43

-0,43

0,16

1.11.2020

30.11.2020

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

0,46

-0,35

0,13

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,22

0,72

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,29

-0,35

2,54

0,05

-0,35

-0,35

0,27

1.10.2020

31.10.2020

-0,26

-0,26

0,00

-0,26

0,46

-0,26

0,18

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

0,22

0,72

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

0,29

-0,26

2,54

0,12

-0,26

-0,26

0,38

1.9.2020

30.9.2020

-0,17

-0,17

0,00

-0,17

0,46

-0,17

0,22

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

0,22

0,93

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

0,44

-0,17

2,54

0,20

-0,17

-0,17

0,51

1.8.2020

31.8.2020

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

0,62

-0,11

0,22

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,22

0,93

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,61

-0,11

2,54

0,32

-0,11

-0,11

0,75

1.7.2020

31.7.2020

-0,15

-0,15

0,00

-0,15

1,13

-0,15

0,14

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,26

0,93

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,98

-0,15

3,21

0,32

-0,15

-0,15

0,75

1.6.2020

30.6.2020

-0,22

-0,22

0,00

-0,22

1,77

-0,22

0,05

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

0,26

0,78

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

1,35

-0,22

3,21

0,32

-0,22

-0,22

0,94

1.5.2020

31.5.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,52

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.4.2020

30.4.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,40

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.3.2020

31.3.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.2.2020

29.2.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,07

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,18

-0,31

-0,31

0,94

1.1.2020

31.1.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,12

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,11

-0,31

-0,31

0,94

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/33

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/13)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Vista Equity Partners Management (Vista, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management (Vista, Förenta staterna),

| — | Francisco Partners Management LP (Francisco partners, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Francisco Partners Management LP (Francisco partners, Förenta staterna),

| — | SmartBear Software, Inc. (SmartBear, Förenta staterna), kontrollerat av Francisco Partners. |
| --- | --- |

—

SmartBear Software, Inc. (SmartBear, Förenta staterna), kontrollerat av Francisco Partners.

Vista och Francisco Partners förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över SmartBear. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Vista: värdepappersföretag med inriktning på att stärka och utveckla företag med inriktning på företagsprogramvara samt data- och teknikbaserade företag. Vista kontrollerar ett antal portföljföretag som tillhandahåller it-tjänster, t.ex. tillhandahållande av affärsprogramvara. |
| --- | --- |

—

Vista: värdepappersföretag med inriktning på att stärka och utveckla företag med inriktning på företagsprogramvara samt data- och teknikbaserade företag. Vista kontrollerar ett antal portföljföretag som tillhandahåller it-tjänster, t.ex. tillhandahållande av affärsprogramvara.

| — | Francisco Partners: riskkapitalbolag helt inriktat på investeringar i teknik och teknikbaserade företag. Francisco Partners utövar för närvarande ensam kontroll över SmartBear. |
| --- | --- |

—

Francisco Partners: riskkapitalbolag helt inriktat på investeringar i teknik och teknikbaserade företag. Francisco Partners utövar för närvarande ensam kontroll över SmartBear.

| — | SmartBear: verksamt vid tillhandahållande av programvarulösningar med inriktning på testning, övervakning och utveckling av tillämpningar. SmartBear tillhandahåller verktyg under hela programvaruutvecklingens livscykel, inklusive verktyg för testautomatisering, API-livscykeln, samarbete, prestandatest och testhantering. |
| --- | --- |

—

SmartBear: verksamt vid tillhandahållande av programvarulösningar med inriktning på testning, övervakning och utveckling av tillämpningar. SmartBear tillhandahåller verktyg under hela programvaruutvecklingens livscykel, inklusive verktyg för testautomatisering, API-livscykeln, samarbete, prestandatest och testhantering.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/Smartbear Software

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/35

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10062 — SDK/Freja Transport&Logistics)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/14)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | SDK A/S (SDK, Danmark), som ingår i gruppen A/S United Shipping & Trading Company (USTC) och ytterst kontrolleras av de danska medborgarna Torben Østergaard Nielsen, Mia Østergaard Nielsen och Nina Østergaard Borris, |
| --- | --- |

—

SDK A/S (SDK, Danmark), som ingår i gruppen A/S United Shipping & Trading Company (USTC) och ytterst kontrolleras av de danska medborgarna Torben Østergaard Nielsen, Mia Østergaard Nielsen och Nina Østergaard Borris,

| — | FREJA Transport & Logistics Holding A/S (FTL, Danmark), ägt av JJH Invest ApS och AH Skive ApS och ytterst kontrollerat av den danska medborgaren Jørgen Jørgensen Hansen. |
| --- | --- |

—

FREJA Transport & Logistics Holding A/S (FTL, Danmark), ägt av JJH Invest ApS och AH Skive ApS och ytterst kontrollerat av den danska medborgaren Jørgen Jørgensen Hansen.

SDK förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över FTL. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | SDK: sjöfart, logistik, befraktning och andra tjänster till kryssningsindustrin i Nordeuropa, inbegripet stuveriverksamhet, hamnagentur, tullklarering, kommersiell befraktning, fraktspeditionstjänster på väg och till sjöss och i begränsad utsträckning med flyg. |
| --- | --- |

—

SDK: sjöfart, logistik, befraktning och andra tjänster till kryssningsindustrin i Nordeuropa, inbegripet stuveriverksamhet, hamnagentur, tullklarering, kommersiell befraktning, fraktspeditionstjänster på väg och till sjöss och i begränsad utsträckning med flyg.

| — | FTL: inrikes och gränsöverskridande fraktspedition landvägen och i begränsad omfattning luft- och sjövägen. |
| --- | --- |

—

FTL: inrikes och gränsöverskridande fraktspedition landvägen och i begränsad omfattning luft- och sjövägen.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10062— SDK/Freja Transport & Logistics

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 1.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 415/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10029 – ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 415/15)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | ABN AMRO Bank N.V. (ABN AMRO, Nederländerna), och |
| --- | --- |

—

ABN AMRO Bank N.V. (ABN AMRO, Nederländerna), och

| — | ODDO BHF SCA (ODDO BHF, Frankrike). |
| --- | --- |

—

ODDO BHF SCA (ODDO BHF, Frankrike).

ABN AMRO och ODDO BHF förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över ABN AMRO-ODDO BHF B.V.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | ABN AMRO: nederländsk bank verksam inom banktjänster för privat- och företagskunder, investmentbanktjänster och mäklar-, clearing- och förvaringstjänster. |
| --- | --- |

—

ABN AMRO: nederländsk bank verksam inom banktjänster för privat- och företagskunder, investmentbanktjänster och mäklar-, clearing- och förvaringstjänster.

| — | ODDO BHF: fransk-tysk finanstjänstkoncern verksam inom banktjänster för privatkunder, kapitalförvaltning, banktjänster för företagskunder, investmentbanktjänster, forsknings- och mäklartjänster samt ädelmetall- och valutatjänster. |
| --- | --- |

—

ODDO BHF: fransk-tysk finanstjänstkoncern verksam inom banktjänster för privatkunder, kapitalförvaltning, banktjänster för företagskunder, investmentbanktjänster, forsknings- och mäklartjänster samt ädelmetall- och valutatjänster.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10029 – ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---