# Az Európai Unió C 167/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 167 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. július 7. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 167

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. július 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2005/C 167/1 | 2005/4. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2005/C 167/1

2005/4. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 7.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 167/1

---

2005/4. SZ. VÉLEMÉNY

az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének és 279. cikke (2) bekezdésének alapján)

(2005/C 167/01)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére, valamint 279. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 160c. cikke (4) bekezdésére és 183. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásairól szóló, 2000. szeptember 29-i tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a Tanácsnak a Számvevőszékhez intézett, 2004. október 22-i keltezésű véleménykérésére (3) az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5. cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról;

mivel az 1984. június 25-i és 1984. június 26-i-i fontainebleau-i Európai Tanács többek között arra a következtetésre jutott (4), hogy végső soron a kiadási politika a költségvetési egyensúlyhiány kiigazításának alapvető eszköze, noha bármely tagállam, amely a relatív jóléthez képest túlzott költségvetési terhet visel, a megfelelő időpontban korrekcióban részesülhet;

mivel az Európai Tanács az 1999. március 24-i és 1999. március 25-i berlini ülésén többek között arra a következtetésre jutott (5), hogy a Közösségek saját forrásainak rendszere legyen igazságos, átlátható, költséghatékony, egyszerű, és alapuljon olyan követelményeken, amelyek az egyes tagállamok hozzájárulási képességét legjobban figyelembe veszik,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| (1) | A bizottsági javaslatok a létező saját források szerkezetét megreformáló kétlépcsős megközelítés (6) részei: az első lépés az Egyesült Királyságnak biztosított korrekció felváltása egy általános mechanizmussal a túlzott költségvetési egyensúlyhiányok kiigazítására, a jelenleg hatályban lévő rendszer minden más összetevőjének megtartása mellett. Második lépésként be kívánják vezetni a ténylegesen adóalapú saját forrást, amely 2014-től működne. |
| --- | --- |

(1)

A bizottsági javaslatok a létező saját források szerkezetét megreformáló kétlépcsős megközelítés (6) részei: az első lépés az Egyesült Királyságnak biztosított korrekció felváltása egy általános mechanizmussal a túlzott költségvetési egyensúlyhiányok kiigazítására, a jelenleg hatályban lévő rendszer minden más összetevőjének megtartása mellett. Második lépésként be kívánják vezetni a ténylegesen adóalapú saját forrást, amely 2014-től működne.

| (2) | A vizsgálat tárgyát képező anyagi jogi jogalkotási javaslatok az első lépésre vonatkoznak. A Bizottság két különböző jogi aktust terjesztett a Tanács elé: egy átfogó határozatra irányuló javaslatot a saját források rendszeréről és egy rendeletre irányuló javaslatot az ajánlott általános korrekciós mechanizmus végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatban. Az előbbit a Szerződés 269. cikkével összhangban kell elfogadni, és azt követően lépne hatályba, hogy a tagállamok alkotmányos követelményeikkel összhangban elfogadták. A rendeletet a Tanácsnak kell egyhangúlag elfogadnia, összhangban a Szerződés 279. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálat tárgyát képező anyagi jogi jogalkotási javaslatok az első lépésre vonatkoznak. A Bizottság két különböző jogi aktust terjesztett a Tanács elé: egy átfogó határozatra irányuló javaslatot a saját források rendszeréről és egy rendeletre irányuló javaslatot az ajánlott általános korrekciós mechanizmus végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatban. Az előbbit a Szerződés 269. cikkével összhangban kell elfogadni, és azt követően lépne hatályba, hogy a tagállamok alkotmányos követelményeikkel összhangban elfogadták. A rendeletet a Tanácsnak kell egyhangúlag elfogadnia, összhangban a Szerződés 279. cikkével.

| (3) | A javasolt reform második lépésével kapcsolatban még nem merült fel anyagi jogi jogalkotási javaslat. A Bizottság ugyanakkor már előterjesztett lehetséges megoldásokat a ténylegesen adóalapú saját forrásra (7), és kérte a Tanácsot, hogy vitassa meg ezeket a lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

A javasolt reform második lépésével kapcsolatban még nem merült fel anyagi jogi jogalkotási javaslat. A Bizottság ugyanakkor már előterjesztett lehetséges megoldásokat a ténylegesen adóalapú saját forrásra (7), és kérte a Tanácsot, hogy vitassa meg ezeket a lehetőségeket.

| (4) | A 2004. december 16-i és 2004. december 17-i Európai Tanács hozzájárult a Bizottság javaslatához a saját források felső határának az EU GNI-jének 1,24 %-os jelenlegi szintjén tartásáról. Az Európai Tanács az addig kifejezésre juttatott számos álláspont fényében tudomásul vette a Bizottság jelentésének előterjesztését a saját források rendszerének működéséről, csakúgy, mint az általános korrekciós mechanizmus bevezetéséről szóló javaslatát. Felhívta a Bizottságot és a Tanácsot, hogy folytassák az ebben az összefüggésben felmerülő további ügyek vizsgálatát, beleértve a rendszer lehetséges egyszerűsítését is. |
| --- | --- |

(4)

A 2004. december 16-i és 2004. december 17-i Európai Tanács hozzájárult a Bizottság javaslatához a saját források felső határának az EU GNI-jének 1,24 %-os jelenlegi szintjén tartásáról. Az Európai Tanács az addig kifejezésre juttatott számos álláspont fényében tudomásul vette a Bizottság jelentésének előterjesztését a saját források rendszerének működéséről, csakúgy, mint az általános korrekciós mechanizmus bevezetéséről szóló javaslatát. Felhívta a Bizottságot és a Tanácsot, hogy folytassák az ebben az összefüggésben felmerülő további ügyek vizsgálatát, beleértve a rendszer lehetséges egyszerűsítését is.

| (5) | A Számvevőszék az 1984-es fontainebleau-i Európai Tanács következtetéseit, az 1989-es berlini Európai Tanács következtetéseit, valamint a saját források jelenlegi rendszeréhez kapcsolódó ellenőrzéseinek eredményeit figyelembe véve megvizsgálta a Bizottság által javasolt két jogi aktust. A Számvevőszék emlékeztet a rendszerre vonatkozó korábbi kritikáira is, amelyek csak részlegesen kerülnek feloldásra a bizottsági javaslatokban. |
| --- | --- |

(5)

A Számvevőszék az 1984-es fontainebleau-i Európai Tanács következtetéseit, az 1989-es berlini Európai Tanács következtetéseit, valamint a saját források jelenlegi rendszeréhez kapcsolódó ellenőrzéseinek eredményeit figyelembe véve megvizsgálta a Bizottság által javasolt két jogi aktust. A Számvevőszék emlékeztet a rendszerre vonatkozó korábbi kritikáira is, amelyek csak részlegesen kerülnek feloldásra a bizottsági javaslatokban.

II.   A SAJÁT FORRÁSOK JELENLEGI RENDSZERE ÉS ANNAK HIÁNYOSSÁGAI

| (6) | A saját források jelenlegi rendszere a következőkből áll:






  a) | hagyományos saját források (TOR), főleg az EU nevében a tagállamok által begyűjtött vámok (10 857,2 millió EUR (8)); |
| --- | --- | --- |

(6)

A saját források jelenlegi rendszere a következőkből áll:

a)

hagyományos saját források (TOR), főleg az EU nevében a tagállamok által begyűjtött vámok (10 857,2 millió EUR (8));

| b) | a tagállamok statisztikailag harmonizált HÉA-alapjai szerint megállapított HÉA-forrás (21 260,1 millió EUR); |
| --- | --- |

b)

a tagállamok statisztikailag harmonizált HÉA-alapjai szerint megállapított HÉA-forrás (21 260,1 millió EUR);

| c) | a GNI-alapú forrás, amely kivetése egységes kulccsal történik a tagállamok GNI-jének (bruttó nemzeti jövedelem) arányában (51 235,2 millió EUR); |
| --- | --- |

c)

a GNI-alapú forrás, amely kivetése egységes kulccsal történik a tagállamok GNI-jének (bruttó nemzeti jövedelem) arányában (51 235,2 millió EUR);

| d) | az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának korrekcióját szolgáló különleges mechanizmus (5 184,9 millió EUR). |
| --- | --- |

d)

az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának korrekcióját szolgáló különleges mechanizmus (5 184,9 millió EUR).

| (7) | A Számvevőszék számos alkalommal kritizálta ennek a rendszernek a hiányosságait, amely rendkívül összetett és számos problémát vet fel, különösen ami az ügyvezetést, a következetességet, és az átláthatóság hiányát illeti. A Számvevőszék által megállapított legfontosabb nehézségeket a következő bekezdések foglalják össze. |
| --- | --- |

(7)

A Számvevőszék számos alkalommal kritizálta ennek a rendszernek a hiányosságait, amely rendkívül összetett és számos problémát vet fel, különösen ami az ügyvezetést, a következetességet, és az átláthatóság hiányát illeti. A Számvevőszék által megállapított legfontosabb nehézségeket a következő bekezdések foglalják össze.

| (8) | 2003-ban a hagyományos saját források 10 857,2 millió EUR-t tettek ki a 25 % átalányösszeg levonása után, amit a tagállamok a behajtás költségeinek fedezésére tartottak vissza. A Számvevőszék a 99/8. sz. véleményében már megállapította (9), hogy a behajtási költségek valójában kiadási tételt jelentenek, és ennek megfelelően kell kezelni őket a közösségi elszámolásokban és a nettó egyenlegek kiszámításakor. |
| --- | --- |

(8)

2003-ban a hagyományos saját források 10 857,2 millió EUR-t tettek ki a 25 % átalányösszeg levonása után, amit a tagállamok a behajtás költségeinek fedezésére tartottak vissza. A Számvevőszék a 99/8. sz. véleményében már megállapította (9), hogy a behajtási költségek valójában kiadási tételt jelentenek, és ennek megfelelően kell kezelni őket a közösségi elszámolásokban és a nettó egyenlegek kiszámításakor.

| (9) | A HÉA-forrás jelentőségét a költségvetés finanszírozásában csökkentette az, hogy a HÉA-alapnak felső korlátot szabtak a GNI százalékában. A HÉA saját forrás 35 192,5 millió EUR-ról (40,0 %) 21 260,1 millió EUR-ra (25,4 %) csökkent 2000 és 2003 között. A felső korlát megállapítása hangsúlyozta továbbá a forrás makrogazdasági jellegét a GNI-vel való összefüggése folytán. A Számvevőszék megerősíti azon álláspontját, miszerint a polgárok adóköteles fogyasztásán alapuló forrás csak akkor indokolt, ha közvetlenül egy adóalaphoz kapcsolódik (10). |
| --- | --- |

(9)

A HÉA-forrás jelentőségét a költségvetés finanszírozásában csökkentette az, hogy a HÉA-alapnak felső korlátot szabtak a GNI százalékában. A HÉA saját forrás 35 192,5 millió EUR-ról (40,0 %) 21 260,1 millió EUR-ra (25,4 %) csökkent 2000 és 2003 között. A felső korlát megállapítása hangsúlyozta továbbá a forrás makrogazdasági jellegét a GNI-vel való összefüggése folytán. A Számvevőszék megerősíti azon álláspontját, miszerint a polgárok adóköteles fogyasztásán alapuló forrás csak akkor indokolt, ha közvetlenül egy adóalaphoz kapcsolódik (10).

| (10) | Ezenkívül az adókijátszás – különösen a „körkörös” csalások (11), amelyeket megkönnyít a jelenlegi rendszer, amelyben az adózás a fogyasztási országban történik –, a be nem vallott gazdasági tevékenység, valamint a hatóságoknak a HÉA-behajtása és a csalások megelőzése során mutatkozó változó mértékű hatékonysága továbbra is hatással lehetnek a tagállamokra nehezedő pénzügyi teher megjelenésére (12). |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül az adókijátszás – különösen a „körkörös” csalások (11), amelyeket megkönnyít a jelenlegi rendszer, amelyben az adózás a fogyasztási országban történik –, a be nem vallott gazdasági tevékenység, valamint a hatóságoknak a HÉA-behajtása és a csalások megelőzése során mutatkozó változó mértékű hatékonysága továbbra is hatással lehetnek a tagállamokra nehezedő pénzügyi teher megjelenésére (12).

| (11) | A Számvevőszék ellenőrzéseinek eredményei (13) némileg kétségbe vonták továbbá a tagállamok által kiállított HÉA-nyilatkozatok pontosságát és megbízhatóságát, amelyeket bonyolult számításokat követően, komoly közigazgatási forrásokat igénybe véve állítottak össze. |
| --- | --- |

(11)

A Számvevőszék ellenőrzéseinek eredményei (13) némileg kétségbe vonták továbbá a tagállamok által kiállított HÉA-nyilatkozatok pontosságát és megbízhatóságát, amelyeket bonyolult számításokat követően, komoly közigazgatási forrásokat igénybe véve állítottak össze.

| (12) | A GNI-alapú forrás 37 580,5 millió EUR-ról (42,7 %) 51 235,2 millió EUR-ra (61,3 %) nőtt 2000 és 2003 között, a saját források legnagyobb hányadát adva így. |
| --- | --- |

(12)

A GNI-alapú forrás 37 580,5 millió EUR-ról (42,7 %) 51 235,2 millió EUR-ra (61,3 %) nőtt 2000 és 2003 között, a saját források legnagyobb hányadát adva így.

| (13) | A Számvevőszék megállapította (14), hogy a Bizottság csak korlátozott mértékben ellenőrzi közvetlenül a számítások alapjául szolgáló nemzeti számlákat, amelyek számadatait a tagállamok a GNI-kérdőíveken a GNI-alapú forrás kiszámításának alapjaként tüntetik fel. Ennek oka a Bizottságnak a témával kapcsolatos (15) kötelezettségeit és hatásköreit rögzítő szabályok kétértelműsége. |
| --- | --- |

(13)

A Számvevőszék megállapította (14), hogy a Bizottság csak korlátozott mértékben ellenőrzi közvetlenül a számítások alapjául szolgáló nemzeti számlákat, amelyek számadatait a tagállamok a GNI-kérdőíveken a GNI-alapú forrás kiszámításának alapjaként tüntetik fel. Ennek oka a Bizottságnak a témával kapcsolatos (15) kötelezettségeit és hatásköreit rögzítő szabályok kétértelműsége.

| (14) | Noha a fontainebleau-i Európai Tanács következtetései megállapították, hogy bármely, relatív jóléthez viszonyított költségvetési egyensúlyhiánnyal küszködő tagállam folyamodhat korrekcióért, a jelenlegi saját forrásokkal kapcsolatos határozat azt kifejezetten csak egy tagállam számára teszi lehetővé. Nem létezik olyan mechanizmus, amelynek segítségével a többi tagállam is részesülhetne ilyen korrekcióban, ahogy olyan felügyeleti eljárás sincs, amely ellenőrizné, hogy az említett korrekció továbbra is indokolt-e (16). |
| --- | --- |

(14)

Noha a fontainebleau-i Európai Tanács következtetései megállapították, hogy bármely, relatív jóléthez viszonyított költségvetési egyensúlyhiánnyal küszködő tagállam folyamodhat korrekcióért, a jelenlegi saját forrásokkal kapcsolatos határozat azt kifejezetten csak egy tagállam számára teszi lehetővé. Nem létezik olyan mechanizmus, amelynek segítségével a többi tagállam is részesülhetne ilyen korrekcióban, ahogy olyan felügyeleti eljárás sincs, amely ellenőrizné, hogy az említett korrekció továbbra is indokolt-e (16).

| (15) | A 14. bekezdésben taglalt téma kivételével egyik hiányosságra sem kínálnak megoldást a bizottsági javaslatok. A Számvevőszék hangsúlyozza a hiányosságok megoldásának szükségességét. |
| --- | --- |

(15)

A 14. bekezdésben taglalt téma kivételével egyik hiányosságra sem kínálnak megoldást a bizottsági javaslatok. A Számvevőszék hangsúlyozza a hiányosságok megoldásának szükségességét.

III.   A JAVASOLT ÁLTALÁNOS KORREKCIÓS MECHANIZMUS

| (16) | A Bizottság a már létező brit korrekcióból kialakított általános korrekciós mechanizmus bevezetését javasolja, a túlzott költségvetési egyensúlyhiányok problémájának megoldására. A javaslat szerint a mechanizmus a következő pénzügyi tervtől működne. A mechanizmus akkor lépne életbe, ha a nettó hozzájárulások mértéke túllépne egy, az egyes tagállamok GNI-jének százalékában kifejezett küszöböt. A küszöböt meghaladó nettó pozíciók részleges visszatérítésre lennének jogosultak, ugyanakkor felső korlátot szabnának a korrekciók végösszegének. Minden tagállam a relatív jóléte arányában venne részt az ilyen korrekciók keretösszegének finanszírozásában. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a már létező brit korrekcióból kialakított általános korrekciós mechanizmus bevezetését javasolja, a túlzott költségvetési egyensúlyhiányok problémájának megoldására. A javaslat szerint a mechanizmus a következő pénzügyi tervtől működne. A mechanizmus akkor lépne életbe, ha a nettó hozzájárulások mértéke túllépne egy, az egyes tagállamok GNI-jének százalékában kifejezett küszöböt. A küszöböt meghaladó nettó pozíciók részleges visszatérítésre lennének jogosultak, ugyanakkor felső korlátot szabnának a korrekciók végösszegének. Minden tagállam a relatív jóléte arányában venne részt az ilyen korrekciók keretösszegének finanszírozásában.

| (17) | A túlzott költségvetési egyensúlyhiány esetére bevezetett általános korrekciós mechanizmus a Bizottság által javasolt formában inkább az 1984-es fontainebleau-i Európai Tanács következtetéseiben megállapított alapelvvel lenne összhangban, mégpedig, hogy bármely tagállam, amely a relatív jóléthez képest túlzott költségvetési teherrel bír, részesülhet korrekcióban. |
| --- | --- |

(17)

A túlzott költségvetési egyensúlyhiány esetére bevezetett általános korrekciós mechanizmus a Bizottság által javasolt formában inkább az 1984-es fontainebleau-i Európai Tanács következtetéseiben megállapított alapelvvel lenne összhangban, mégpedig, hogy bármely tagállam, amely a relatív jóléthez képest túlzott költségvetési teherrel bír, részesülhet korrekcióban.

| (18) | A Számvevőszék elismeri, hogy a javasolt mechanizmus olyan kritériumokat határoz meg, amelyek lehetővé tennék annak éves szintű felmérését, hogy a tagállamok jogosultak-e korrekcióban részesülni. Ez véget vetne a tagállamok közötti eltérő elbánásnak a korrekciós költségek finanszírozásában, amit a jelenleg hatályban lévő mechanizmus okoz. Szintén nem lenne többé szükség az úgynevezett „fagyasztott érték” (17) kiszámítására. Hasonlóan nem lenne szükség az egymást követő saját forrásokkal kapcsolatos határozatok és bővítések hatásának kiszámítására. |
| --- | --- |

(18)

A Számvevőszék elismeri, hogy a javasolt mechanizmus olyan kritériumokat határoz meg, amelyek lehetővé tennék annak éves szintű felmérését, hogy a tagállamok jogosultak-e korrekcióban részesülni. Ez véget vetne a tagállamok közötti eltérő elbánásnak a korrekciós költségek finanszírozásában, amit a jelenleg hatályban lévő mechanizmus okoz. Szintén nem lenne többé szükség az úgynevezett „fagyasztott érték” (17) kiszámítására. Hasonlóan nem lenne szükség az egymást követő saját forrásokkal kapcsolatos határozatok és bővítések hatásának kiszámítására.

| (19) | Ugyanakkor az 1999-es berlini Európai Tanács többek között arra a következtetésre jutott, hogy a Közösségek saját forrásainak rendszere legyen igazságos, átlátható, költséghatékony, egyszerű, és alapuljon olyan követelményeken, amelyek az egyes tagállamok hozzájárulási képességét legjobban figyelembe veszik. Bármely korrekciós mechanizmus létezése ugyanakkor veszélyezteti a saját források rendszerének egyszerűségét és átláthatóságát. Különösen a nettó egyenlegek kiszámítása foglal magában számos választási kényszert (a beszámítandó tételekről, a referencia-időszakokról és a számviteli módszerekről), amelyek mindegyike meglehetősen nehézkessé tenne bármely korrekciós mechanizmust. A nettó költségvetési egyenlegek ráadásul nem megfelelő mutatói a közösségi politikákból nyert átfogó előnyök értékelésének, mivel nem veszik figyelembe a politikák sokszorozó hatását (18). |
| --- | --- |

(19)

Ugyanakkor az 1999-es berlini Európai Tanács többek között arra a következtetésre jutott, hogy a Közösségek saját forrásainak rendszere legyen igazságos, átlátható, költséghatékony, egyszerű, és alapuljon olyan követelményeken, amelyek az egyes tagállamok hozzájárulási képességét legjobban figyelembe veszik. Bármely korrekciós mechanizmus létezése ugyanakkor veszélyezteti a saját források rendszerének egyszerűségét és átláthatóságát. Különösen a nettó egyenlegek kiszámítása foglal magában számos választási kényszert (a beszámítandó tételekről, a referencia-időszakokról és a számviteli módszerekről), amelyek mindegyike meglehetősen nehézkessé tenne bármely korrekciós mechanizmust. A nettó költségvetési egyenlegek ráadásul nem megfelelő mutatói a közösségi politikákból nyert átfogó előnyök értékelésének, mivel nem veszik figyelembe a politikák sokszorozó hatását (18).

| (20) | A Számvevőszék egyedi megjegyzései a javasolt általános korrekciós mechanizmussal kapcsolatban a vélemény V. és VI. részeiben találhatók. |
| --- | --- |

(20)

A Számvevőszék egyedi megjegyzései a javasolt általános korrekciós mechanizmussal kapcsolatban a vélemény V. és VI. részeiben találhatók.

IV.   ELŐRETEKINTŐ FEJLESZTÉSEK

| (21) | A Bizottság javasolja, hogy a Tanács bízza rá a saját források rendszerét a 2014. január 1-jétől működő, ténylegesen adóalapú saját forrás bevezetésével módosító javaslat benyújtásának feladatát. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság javasolja, hogy a Tanács bízza rá a saját források rendszerét a 2014. január 1-jétől működő, ténylegesen adóalapú saját forrás bevezetésével módosító javaslat benyújtásának feladatát.

| (22) | A Bizottság a saját források rendszerének működéséről szóló jelentésében lehetséges változatokat közölt egy ilyen adóalapú forrásra (19). Nem a Számvevőszék feladata, hogy véleményt nyilvánítson a lehetőségekről ebben a szakaszban. A Számvevőszék mindenesetre hangsúlyozni szeretné, hogy bármely választási lehetőség indoklásának világosnak kell lennie, és a kiválasztott rendszernek meg kell felelnie az Európai Tanács által felvázolt kritériumoknak (azaz méltányosnak, átláthatónak, költséghatékonynak és egyszerűnek kell lennie), valamint garanciákat és eljárásokat kell tartalmaznia, hogy megbízható és ugyanakkor ellenőrizhető legyen. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a saját források rendszerének működéséről szóló jelentésében lehetséges változatokat közölt egy ilyen adóalapú forrásra (19). Nem a Számvevőszék feladata, hogy véleményt nyilvánítson a lehetőségekről ebben a szakaszban. A Számvevőszék mindenesetre hangsúlyozni szeretné, hogy bármely választási lehetőség indoklásának világosnak kell lennie, és a kiválasztott rendszernek meg kell felelnie az Európai Tanács által felvázolt kritériumoknak (azaz méltányosnak, átláthatónak, költséghatékonynak és egyszerűnek kell lennie), valamint garanciákat és eljárásokat kell tartalmaznia, hogy megbízható és ugyanakkor ellenőrizhető legyen.

V.   EGYEDI MEGJEGYZÉSEK A TANÁCSI HATÁROZATRA IRÁNYULÓ JAVASLATRÓL

2. cikk (7) bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg:






  7.

| 7. | E határozat alkalmazásában az éves GNI a 2223/96/EK rendelettel összhangban az ESA 95 felhasználásával a Bizottság által előírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra.
  Amennyiben az ESA 95 módosításai számottevő változásokhoz vezetnek a Bizottság által előírt GNI alakulásában, a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követően és a Bizottság javaslata nyomán egyhangúan dönt afelől, hogy e módosítások érvényesek legyenek-e e határozat alkalmazásában. |
| --- | --- |

E határozat alkalmazásában az éves GNI a 2223/96/EK rendelettel összhangban az ESA 95 felhasználásával a Bizottság által előírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra.

Amennyiben az ESA 95 módosításai számottevő változásokhoz vezetnek a Bizottság által előírt GNI alakulásában, a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követően és a Bizottság javaslata nyomán egyhangúan dönt afelől, hogy e módosítások érvényesek legyenek-e e határozat alkalmazásában.

| (23) | A javaslat szerint az éves GNI az ESA 95 felhasználásával a Bizottság által előírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra. A javaslat ugyanakkor azt is kiköti, hogy amennyiben az ESA 95 módosításai számottevő változásokhoz vezetnek a Bizottság által előírt módon számított GNI alakulásában, akkor a módosítások csak abban az esetben érvényesek a saját források kiszámításának vonatkozásában, ha a Tanács így határoz. A Számvevőszék megérti ennek a záradéknak a szükségességét, de kiemeli, hogy ez az eljárás olyan helyzetet idézhet elő, hogy a saját források céljaira használt GNI-számadatok nem egyeznek a közzétett nemzeti számadatokkal, így csökken az átláthatóság. |
| --- | --- |

(23)

A javaslat szerint az éves GNI az ESA 95 felhasználásával a Bizottság által előírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra. A javaslat ugyanakkor azt is kiköti, hogy amennyiben az ESA 95 módosításai számottevő változásokhoz vezetnek a Bizottság által előírt módon számított GNI alakulásában, akkor a módosítások csak abban az esetben érvényesek a saját források kiszámításának vonatkozásában, ha a Tanács így határoz. A Számvevőszék megérti ennek a záradéknak a szükségességét, de kiemeli, hogy ez az eljárás olyan helyzetet idézhet elő, hogy a saját források céljaira használt GNI-számadatok nem egyeznek a közzétett nemzeti számadatokkal, így csökken az átláthatóság.

4. cikk (1) bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg:






  1.

| 1. | Minden olyan tagállam, amely saját GNI-je bizonyos százalékának megfelelő küszöbértéket meghaladva negatív költségvetési egyensúlyhiánnyal rendelkezik, korrekcióban részesül. Az adott évi korrekciók teljes összege nem haladhatja meg az euróban kifejezett maximálisan elérhető visszafizetési összeget. A Tanács az EK-Szerződés 279. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban meghatározza a korrekciók és finanszírozásuk kiszámítására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, különös tekintettel a küszöbértékre és a maximális visszafizetési összegre.
  A korrekciók az alábbiak szerint kerülnek megállapításra:






  a) | az egyes tagállamokra kiszámítva a költségvetési egyensúlyhiányt adott pénzügyi évben különbözetként a következők között:






  — | a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésből, és |
| --- | --- | --- | --- |

Minden olyan tagállam, amely saját GNI-je bizonyos százalékának megfelelő küszöbértéket meghaladva negatív költségvetési egyensúlyhiánnyal rendelkezik, korrekcióban részesül. Az adott évi korrekciók teljes összege nem haladhatja meg az euróban kifejezett maximálisan elérhető visszafizetési összeget. A Tanács az EK-Szerződés 279. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban meghatározza a korrekciók és finanszírozásuk kiszámítására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, különös tekintettel a küszöbértékre és a maximális visszafizetési összegre.

A korrekciók az alábbiak szerint kerülnek megállapításra:

a)

az egyes tagállamokra kiszámítva a költségvetési egyensúlyhiányt adott pénzügyi évben különbözetként a következők között:

—

a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésből, és

| — | az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése; |
| --- | --- |

—

az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése;

| b) | az így nyert különbözetet megszorozva a megállapított teljes kiadással; |
| --- | --- |

b)

az így nyert különbözetet megszorozva a megállapított teljes kiadással;

| c) | levonva a b) pontban kapott eredményből a szóban forgó tagállam GNI-je és a küszöbérték szorzatát; |
| --- | --- |

c)

levonva a b) pontban kapott eredményből a szóban forgó tagállam GNI-je és a küszöbérték szorzatát;

| d) | ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt az eredményt megszorozva a legfeljebb 0,66- os visszafizetési hányadossal, szükség szerint arányosan csökkentve, hogy a maximálisan elérhető visszafizetési összeget betartsák. |
| --- | --- |

d)

ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt az eredményt megszorozva a legfeljebb 0,66- os visszafizetési hányadossal, szükség szerint arányosan csökkentve, hogy a maximálisan elérhető visszafizetési összeget betartsák.

| (24) | A szövegnek világosan ki kell fejeznie, hogy a megállapított teljes kiadás alkalmazandó fogalmát a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendelet határozza meg. |
| --- | --- |

(24)

A szövegnek világosan ki kell fejeznie, hogy a megállapított teljes kiadás alkalmazandó fogalmát a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendelet határozza meg.

8. cikk (2) bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg:






  2.

| 2. | Az elszámolások ellenőrzésének és az EK-Szerződés 248. cikkében és az EURATOM-Szerződés 160C. cikkében megállapított törvényességi és szabályszerűségi ellenőrzések sérelme nélkül – az ilyen ellenőrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások megbízhatóságával és hatékonyságával foglalkoznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a HÉA-ból és a GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelemből) felszaporodó saját források alapját – valamint az EK-Szerződés 279. cikke (1) bekezdésének b) pontja és az EURATOM-Szerződés 183. cikkének c) pontja szerinti vizsgálati rendszerek sérelme nélkül, a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követően, és a Bizottság javaslata nyomán egyhangúlag elfogadja az e határozat alkalmazásához szükséges, valamint a behajtás vizsgálatát, a Bizottságnak történő rendelkezésre bocsátását és a 2. és 5. cikkben említett bevétel befizetését lehetővé tevő rendelkezéseket. |
| --- | --- |

Az elszámolások ellenőrzésének és az EK-Szerződés 248. cikkében és az EURATOM-Szerződés 160C. cikkében megállapított törvényességi és szabályszerűségi ellenőrzések sérelme nélkül – az ilyen ellenőrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások megbízhatóságával és hatékonyságával foglalkoznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a HÉA-ból és a GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelemből) felszaporodó saját források alapját – valamint az EK-Szerződés 279. cikke (1) bekezdésének b) pontja és az EURATOM-Szerződés 183. cikkének c) pontja szerinti vizsgálati rendszerek sérelme nélkül, a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követően, és a Bizottság javaslata nyomán egyhangúlag elfogadja az e határozat alkalmazásához szükséges, valamint a behajtás vizsgálatát, a Bizottságnak történő rendelkezésre bocsátását és a 2. és 5. cikkben említett bevétel befizetését lehetővé tevő rendelkezéseket.

| (25) | A Számvevőszék megismétli azon álláspontját (20), miszerint a javasolt határozat 8. cikkének (2) bekezdése, amenyiben a Számvevőszék vizsgálatainak és ellenőrzéseinek tárgyát értelmezi, voltaképpen a Szerződés egy cikkét módosítja az erre a célra előírt eljárás megkerülésével. Az állítást, miszerint „az ilyen ellenőrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások megbízhatóságával és hatékonyságával foglalkoznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a HÉA-ból és a GNI-ből felszaporodó saját források alapját” el kell hagyni. A Számvevőszék mindenesetre úgy ítéli meg, hogy egy ilyesfajta rendelkezés nem eredményezheti a Szerződés értelmében ráruházott ellenőrzési jogkör korlátozását. |
| --- | --- |

(25)

A Számvevőszék megismétli azon álláspontját (20), miszerint a javasolt határozat 8. cikkének (2) bekezdése, amenyiben a Számvevőszék vizsgálatainak és ellenőrzéseinek tárgyát értelmezi, voltaképpen a Szerződés egy cikkét módosítja az erre a célra előírt eljárás megkerülésével. Az állítást, miszerint „az ilyen ellenőrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások megbízhatóságával és hatékonyságával foglalkoznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a HÉA-ból és a GNI-ből felszaporodó saját források alapját” el kell hagyni. A Számvevőszék mindenesetre úgy ítéli meg, hogy egy ilyesfajta rendelkezés nem eredményezheti a Szerződés értelmében ráruházott ellenőrzési jogkör korlátozását.

| (26) | A Számvevőszék úgy véli, hogy a határozat alkalmazásához szükséges valamennyi rendelkezést el lehet fogadni az EK Szerződés 279. cikke és az Euratom-Szerződés 183. cikke alapján nincs tehát szükség egyedi eljárásra a határozat alkalmazásához szükséges, valamint a behajtás vizsgálatát, a Bizottságnak történő rendelkezésre bocsátását és a bevétel befizetését lehetővé tevő rendelkezések elfogadásához. |
| --- | --- |

(26)

A Számvevőszék úgy véli, hogy a határozat alkalmazásához szükséges valamennyi rendelkezést el lehet fogadni az EK Szerződés 279. cikke és az Euratom-Szerződés 183. cikke alapján nincs tehát szükség egyedi eljárásra a határozat alkalmazásához szükséges, valamint a behajtás vizsgálatát, a Bizottságnak történő rendelkezésre bocsátását és a bevétel befizetését lehetővé tevő rendelkezések elfogadásához.

VI.   EGYEDI MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI EGYENSÚLYHIÁNYOK KORREKCIÓJÁRA VONATKOZÓ VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEKRŐL SZÓLÓ TANÁCSI RENDELETRE IRÁNYULÓ JAVASLATRÓL

1. cikk (1a) bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg:






  1.

| 1. | A [...] tanácsi határozat 4. cikke értelmében a korrekció összegének kiszámítása a tagállamok t évben elért költségvetési egyensúlyhiányai alapján a következőképpen történik:






  a) | az egyes tagállamokra számítsuk ki a költségvetési egyensúlyhiányt a következők közötti különbözetként:






  — | t évre vonatkozóan a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésből, és |
| --- | --- | --- | --- |

A [...] tanácsi határozat 4. cikke értelmében a korrekció összegének kiszámítása a tagállamok t évben elért költségvetési egyensúlyhiányai alapján a következőképpen történik:

a)

az egyes tagállamokra számítsuk ki a költségvetési egyensúlyhiányt a következők közötti különbözetként:

—

t évre vonatkozóan a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésből, és

| — | az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése. |
| --- | --- |

—

az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése.

| (27) | A második francia bekezdés kiegészül a „t évre vonatkozóan” szavakkal, hogy következetes legyen az első francia bekezdéssel. |
| --- | --- |

(27)

A második francia bekezdés kiegészül a „t évre vonatkozóan” szavakkal, hogy következetes legyen az első francia bekezdéssel.

2. cikk (2) bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg:






  2.

| 2. | Az 1. cikkben említett, visszafizetésre felhasználható összeg felső határa (MARV) 7,5 milliárd EUR. |
| --- | --- |

Az 1. cikkben említett, visszafizetésre felhasználható összeg felső határa (MARV) 7,5 milliárd EUR.

| (28) | Egy olyan rendszer, amelyben a visszafizetésre felhasználható összegeknek felső korlátot szabnak (MARV), amelyet önkényesen 7,5 milliárd EUR-ban rögzítenek, idővel nem fog következetes eredményeket felmutatni, mivel a GNI-ben történő bármilyen változás befolyásolná a korrekciók relatív mértékét. A „reálérték” megőrzése további tanácsi megállapodást és tárgyalásokat tenne szükségessé. Ha szükség van egy ilyen MARV rendszerre, azt a GNI százalékarányában is meg lehetne határozni. |
| --- | --- |

(28)

Egy olyan rendszer, amelyben a visszafizetésre felhasználható összegeknek felső korlátot szabnak (MARV), amelyet önkényesen 7,5 milliárd EUR-ban rögzítenek, idővel nem fog következetes eredményeket felmutatni, mivel a GNI-ben történő bármilyen változás befolyásolná a korrekciók relatív mértékét. A „reálérték” megőrzése további tanácsi megállapodást és tárgyalásokat tenne szükségessé. Ha szükség van egy ilyen MARV rendszerre, azt a GNI százalékarányában is meg lehetne határozni.

4. cikk

A Bizottság által javasolt szöveg:






  1.

| 1. | A korrekciók kiszámításában felhasználandó kiadás fogalma összefügg az adott évben (t év) a tárgyévi kifizetési előirányzatok értelmében teljesített tényleges befizetésekkel (kifizetési előirányzatok végrehajtása), valamint a nem teljesített kifizetési előirányzatoknak a következő évre (t évről a t+1 évre) történő átvitelével. Kizárólag a felhasznált kifizetési előirányzatokat, azaz a ténylegesen kifizetett összegeket vesszük figyelembe. |
| --- | --- |

A korrekciók kiszámításában felhasználandó kiadás fogalma összefügg az adott évben (t év) a tárgyévi kifizetési előirányzatok értelmében teljesített tényleges befizetésekkel (kifizetési előirányzatok végrehajtása), valamint a nem teljesített kifizetési előirányzatoknak a következő évre (t évről a t+1 évre) történő átvitelével. Kizárólag a felhasznált kifizetési előirányzatokat, azaz a ténylegesen kifizetett összegeket vesszük figyelembe.

| 2. | A tagállamok közötti kiadási elosztásra való tekintettel a következő szabályok az irányadók:
  Általában a kifizetéseket ahhoz a tagállamhoz jelölik ki, amelyben a fő kedvezményezett székhelye található. Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a Bizottság tudomása szerint a szóban forgó kedvezményezett közvetítőként jár el, a kifizetéseket, amikor csak lehet, ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamokhoz jelölik ki, amelyekben a végső kedvezményezett(ek) székhelye található, e kifizetésekben fennálló részesedésüknek megfelelően.
  Az összes kijelölt kiadás az Európai Unió általános költségvetésében szereplő teljes kiadási összegen alapul, kivéve a következő két fő kiadási kategóriát:






  — | Külpolitikai kiadások, beleértve a tagsággal nem rendelkező államokban folyó előcsatlakozási vagy bővítéssel összefüggő kiadásokat, valamint egyéb olyan jellegű kiadásokat, amelyeknek Unión kívüli kedvezményezettjei vannak, mint például a fejlesztési és együttműködési kiadások, az Unión kívül elköltött kutatási kiadások, Unión kívüli kedvezményezetteknek kifizetett adminisztratív kiadások stb. |
| --- | --- | --- |

2.

A tagállamok közötti kiadási elosztásra való tekintettel a következő szabályok az irányadók:

Általában a kifizetéseket ahhoz a tagállamhoz jelölik ki, amelyben a fő kedvezményezett székhelye található. Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a Bizottság tudomása szerint a szóban forgó kedvezményezett közvetítőként jár el, a kifizetéseket, amikor csak lehet, ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamokhoz jelölik ki, amelyekben a végső kedvezményezett(ek) székhelye található, e kifizetésekben fennálló részesedésüknek megfelelően.

Az összes kijelölt kiadás az Európai Unió általános költségvetésében szereplő teljes kiadási összegen alapul, kivéve a következő két fő kiadási kategóriát:

—

Külpolitikai kiadások, beleértve a tagsággal nem rendelkező államokban folyó előcsatlakozási vagy bővítéssel összefüggő kiadásokat, valamint egyéb olyan jellegű kiadásokat, amelyeknek Unión kívüli kedvezményezettjei vannak, mint például a fejlesztési és együttműködési kiadások, az Unión kívül elköltött kutatási kiadások, Unión kívüli kedvezményezetteknek kifizetett adminisztratív kiadások stb.

| — | Olyan kiadások, amelyek nem jelölhetők ki vagy határozhatók meg fogalmi vagy más természetű nehézségek miatt, úgymint reprezentációs, küldetésekkel kapcsolatos kiadások, hivatalos és egyéb találkozók költségei, valamint a határokon átnyúló közösségi kezdeményezésekkel kapcsolatos kifizetések, régiók közötti együttműködési műveletek és más határokon átnyúló fellépések támogatásával kapcsolatos összegek. |
| --- | --- |

—

Olyan kiadások, amelyek nem jelölhetők ki vagy határozhatók meg fogalmi vagy más természetű nehézségek miatt, úgymint reprezentációs, küldetésekkel kapcsolatos kiadások, hivatalos és egyéb találkozók költségei, valamint a határokon átnyúló közösségi kezdeményezésekkel kapcsolatos kifizetések, régiók közötti együttműködési műveletek és más határokon átnyúló fellépések támogatásával kapcsolatos összegek.

| (29) | A hagyományos saját források az EU költségvetés bevételét jelentik, ezért a behajtási költségeket a tagállamokban felmerülő kiadásokként kell kezelni, és azokat az általános korrekciós mechanizmushoz sorolt kiadások között fel kell tüntetni (lásd még a 8. bekezdést). |
| --- | --- |

(29)

A hagyományos saját források az EU költségvetés bevételét jelentik, ezért a behajtási költségeket a tagállamokban felmerülő kiadásokként kell kezelni, és azokat az általános korrekciós mechanizmushoz sorolt kiadások között fel kell tüntetni (lásd még a 8. bekezdést).

| (30) | A 4. cikk (2) bekezdésében a „kifizetések” szó helyébe a „kiadások” szó lép. |
| --- | --- |

(30)

A 4. cikk (2) bekezdésében a „kifizetések” szó helyébe a „kiadások” szó lép.

| (31) | Az összes odasorolt kiadásba nem tartozó kiadások meghatározása – ahogyan azt a 4. cikk (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében meghatározza – voltaképp egy kizáró, de nem teljes lista, amely évről-évre eltéréseket tesz lehetővé az odasorolt kiadások összegének összeállításában. Annak érdekében, hogy az odasorolt kiadások összege minden évben következetesen és átláthatóan kerüljön kiszámításra, a Számvevőszék javasolja, hogy a cikk egészüljön ki egy rendelkezéssel arról, hogy a Bizottság minden évben jelentést nyújt be a kiadások besorolásáról, beleértve azokat a kiadásokat is, amelyeket nem lehet egy tagállamhoz kapcsolni. |
| --- | --- |

(31)

Az összes odasorolt kiadásba nem tartozó kiadások meghatározása – ahogyan azt a 4. cikk (2) bekezdésének első és második francia bekezdésében meghatározza – voltaképp egy kizáró, de nem teljes lista, amely évről-évre eltéréseket tesz lehetővé az odasorolt kiadások összegének összeállításában. Annak érdekében, hogy az odasorolt kiadások összege minden évben következetesen és átláthatóan kerüljön kiszámításra, a Számvevőszék javasolja, hogy a cikk egészüljön ki egy rendelkezéssel arról, hogy a Bizottság minden évben jelentést nyújt be a kiadások besorolásáról, beleértve azokat a kiadásokat is, amelyeket nem lehet egy tagállamhoz kapcsolni.

5. cikk

A Bizottság által javasolt szöveg:






  1.

| 1. | A korrekciós összegek két lépésben számolhatók el a költségvetésben:






  a) | A t évi korrekciós összeg első ideiglenes számítási eredményét a t+1 év előzetes költségvetési tervezetében szerepeltetik. A számítás a bevételekre és kiadásokra vonatkozó legfrissebb adatokra épül. |
| --- | --- | --- |

A korrekciós összegek két lépésben számolhatók el a költségvetésben:

a)

A t évi korrekciós összeg első ideiglenes számítási eredményét a t+1 év előzetes költségvetési tervezetében szerepeltetik. A számítás a bevételekre és kiadásokra vonatkozó legfrissebb adatokra épül.

| b) | A t évi korrekciós összeg végleges számítási eredményét a t+3 év pótköltségvetésében számolják el. A számítás a HÉA-alapok, a GNI és a t évre vonatkozóan megállapított kiadások adatai alapján történik, amint a t+2 év december 31-én ismeretessé válik, és szükség szerint a t évi átlagos árfolyam szerint euróba átváltásra kerül. |
| --- | --- |

b)

A t évi korrekciós összeg végleges számítási eredményét a t+3 év pótköltségvetésében számolják el. A számítás a HÉA-alapok, a GNI és a t évre vonatkozóan megállapított kiadások adatai alapján történik, amint a t+2 év december 31-én ismeretessé válik, és szükség szerint a t évi átlagos árfolyam szerint euróba átváltásra kerül.

Az egyes tagállamoknak az összes HÉA-alapú és GNI-alapú sajátforrás-befizetés összegéből történő részesedésének kiszámítása érdekében a t évi költségvetés a t évre vonatkozó kifizetési előirányzatok teljesülése alapján újraszámításra kerül, csökkentve azt a t évi egyéb bevételekkel (nem beleértve az előző költségvetési év mérlegét, vagy az előző évekkel kapcsolatos más mérlegeket vagy kiigazításokat) és a t évben rendelkezésre álló hagyományos saját források tényleges összegével. A fennmaradó összeget a HÉA egységes lehívási arányáig terjedő mértékben a HÉA-alapú saját források, valamint a költségvetés kiegyensúlyozásához szükséges maradványösszeg GNI-alapú forrása finanszírozzák.

| 2. | Az (1) bekezdés a) pontjában említett korrekciók finanszírozása a tagállamok t évi GNI-jéről az előzetes költségvetési terv készítése alatt rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján kerül kiszámításra. |
| --- | --- |

2.

Az (1) bekezdés a) pontjában említett korrekciók finanszírozása a tagállamok t évi GNI-jéről az előzetes költségvetési terv készítése alatt rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján kerül kiszámításra.

| 3. | A végleges számítást szintén a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett t évi korrekciók finanszírozására való tekintettel készítik el. A számítás a t+2 év december 31-én ismeretessé váló, t évi GNI adatok alapján történik, szükség esetén euróba átváltva a t évi átlagos árfolyam szerint. A végleges finanszírozási adatokat összehasonlítják a t+1 évi költségvetésbe már bevezetett t évi korrekciós összegekkel kapcsolatos kifizetésekkel. A tagállamonkénti mérlegeket a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett pótköltségvetés megfelelő költségvetési fejezetében vezetik be, nemzeti valutába átváltva a t évi átlagos árfolyamnak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

A végleges számítást szintén a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett t évi korrekciók finanszírozására való tekintettel készítik el. A számítás a t+2 év december 31-én ismeretessé váló, t évi GNI adatok alapján történik, szükség esetén euróba átváltva a t évi átlagos árfolyam szerint. A végleges finanszírozási adatokat összehasonlítják a t+1 évi költségvetésbe már bevezetett t évi korrekciós összegekkel kapcsolatos kifizetésekkel. A tagállamonkénti mérlegeket a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett pótköltségvetés megfelelő költségvetési fejezetében vezetik be, nemzeti valutába átváltva a t évi átlagos árfolyamnak megfelelően.

| (32) | A javaslat 5. cikke értelmében mind a t évi korrekciós összeg végleges számítása, mind annak a tagállamok általi finanszírozása a t+2 év decemberében ismert HÉA-alapok és a GNI alapján kerül kiszámításra. A Számvevőszék szerint helyénvalóbb lenne a t+4 évre vonatkozó HÉA- és GNI-adatokat felhasználni, mivel ezek akkorra már véglegesek (21). |
| --- | --- |

(32)

A javaslat 5. cikke értelmében mind a t évi korrekciós összeg végleges számítása, mind annak a tagállamok általi finanszírozása a t+2 év decemberében ismert HÉA-alapok és a GNI alapján kerül kiszámításra. A Számvevőszék szerint helyénvalóbb lenne a t+4 évre vonatkozó HÉA- és GNI-adatokat felhasználni, mivel ezek akkorra már véglegesek (21).

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2005. május 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  HL L 253., 2000.10.7., 42. o.

1

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

2

(3)  COM(2004) 501 végleges, 2004. július 14.

3

(4)  Lásd az EK 1984-6. Értesítőt

4

(5)  Lásd az EK 1999-3 Értesítőt.

5

(6)  Lásd „Az Európai Unió finanszírozása – a Bizottság jelentése a saját források rendszerének működéséről” című bizottsági jelentést, COM(2004) 505 végleges, 2004. július 14., I. kötet, 13. o.

6

(7)  Lásd COM(2004) 505 végleges, 2004. július 14., I. kötet, 10–12. o.

7

(8)  Az összes adat 2003-ra vonatkozik. Részletesebb adatokért lásd a Számvevőszék 2003. évi éves jelentésének V. ábráját (HL C 293., 2004.11.30., XVI. o.).

8

(9)  Lásd a 11–15. bekezdéseket (HL C 310., 1999.10.28., 1. o.).

9

(10)  Lásd az 1998/6. külön jelentés 5.5. bekezdését (HL C 241., 1998.7.31., 58. o.).

10

(11)  Lásd a Számvevőszék 2001. évi éves jelentésének 1.50–1.55. bekezdéseit (HL C 295., 2002.11.28., 1. o.).

11

(12)  Lásd az 1998/6. külön jelentés 4.1–4.2. bekezdéseit (HL C 241., 1998.7.31., 58. o.).

12

(13)  Lásd például a Számvevőszék 2003. évi éves jelentésének 3.61. bekezdését és a 2002. évi éves jelentés 3.44–3.46. bekezdéseit (HL C 286., 2003.11.28., 1. o.)

13

(14)  Lásd a Számvevőszék 2003. évi éves jelentésének 3.48. bekezdését.

14

(15)  Lásd a 2003/7. vélemény 3. bekezdését (HL C 318., 2003.12.30., 1. o.).

15

(16)  Lásd az 1998/6 külön jelentés 3.25–3.26. bekezdéseit (HL C 241., 1998.7.31., 58. o.).

16

(17)  A fagyasztott érték a brit korrekció finanszírozásához szükséges HÉA-forrás összege a HÉA-alap százalékában kifejezve.

17

(18)  Lásd az 1998/6. speciális jelentés 3.29–3.33. bekezdését.

18

(19)  „Az Európai Unió finanszírozása”, COM(2004) 505 végleges, 2004. július 14.

19

(20)  Lásd az 1999/8. vélemény, (34) bekezdését.

20

(21)  Bármely fenntartás ellenére.

21

---