# Az Európai Unió C 424/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 424 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. december 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 424

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. december 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 424/01 | A bizottság közleménye Iránymutatás a rangsorolási átláthatóságról az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően | 1 |
| 2020/C 424/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV) (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 424/01

A bizottság közleménye Iránymutatás a rangsorolási átláthatóságról az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően

1

2020/C 424/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV) (
  1
  )

1

27

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 424/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. december 7. | 28 |
| 2020/C 424/04 | Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2016. április 21-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről | 29 |
| 2020/C 424/05 | A Bizottság közleménye az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásoknak (2014–2020) azok alkalmazási időszaka és a Covid19-világjárvány hatásának figyelembevételét szolgáló átmeneti kiigazítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 30 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 424/03

Euroátváltási árfolyamok — 2020. december 7.

28

2020/C 424/04

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2016. április 21-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

29

2020/C 424/05

A Bizottság közleménye az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásoknak (2014–2020) azok alkalmazási időszaka és a Covid19-világjárvány hatásának figyelembevételét szolgáló átmeneti kiigazítása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

30

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 424/06 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről | 32 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 424/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 33 |
| 2020/C 424/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: Case M.9982 — Ford/GFT) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 35 |
| 2020/C 424/09 | Összefonódás előzetes bejelentése Ügyszám: M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 36 |
| 2020/C 424/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9983 — Magna/GFT Bordeaux) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 37 |
| 2020/C 424/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 38 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 424/12 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 39 |
| 2020/C 424/13 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 43 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 424/06

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről

32

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 424/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

33

2020/C 424/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: Case M.9982 — Ford/GFT) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

35

2020/C 424/09

Összefonódás előzetes bejelentése Ügyszám: M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

36

2020/C 424/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9983 — Magna/GFT Bordeaux) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

37

2020/C 424/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

38

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 424/12

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

39

2020/C 424/13

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás a rangsorolási átláthatóságról az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően

(2020/C 424/01)

Tartalomjegyzék

| 1. | BEVEZETÉS | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Az iránymutatás célja | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rangsorolási átláthatóság – előzmények | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Célkitűzések és általános megfontolások | 4 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Felhasználó-orientált megközelítés | 4 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Egyéni értékelés és technológiai szempontból semleges megközelítés | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | A megfelelő részletezési szint | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

| 2. | AZ 5. CIKK SZERINTI KÖVETELMÉNYEK TERMÉSZETE ÉS KÖRE | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Integrált szolgáltatások | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Fizetett rangsorolás | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | A rangsorolás leírása | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Általános megközelítés | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.1.

| 3. | MELYEK A FŐ PARAMÉTEREK ÉS HOGYAN VÁLASZTHATÓK KI? | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Példák a rangsorolási paraméterekre | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A fő paraméterek kiválasztása | 8 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A fő paraméterek azonosításához kapcsolódó egyedi meggondolások | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Személyre szabás | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | FOGYASZTÓI KERESÉSI VISELKEDÉS ÉS SZÁNDÉK | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Felhasználói előzmények | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Alapbeállítások, rendező- és szűrőmechanizmusok | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Platformokon átnyúló jelenlét | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Egyéb külső tényezők | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Harmadik fél általi bejelentések | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Randomizáció | 11 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Karbantartás/kitakarítás | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Kapcsolat a kiegészítő szolgáltatásokkal | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | A szolgáltatók technikai eszközeinek használata | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.11.

| 3.3.12. | A gépi tanulás hatása | 12 |
| --- | --- | --- |

3.3.12.

| 3.3.13. | A weboldalak értékelése | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.13.

| 3.3.14. | A rangsorolási eredmények harmadik fél általi rosszhiszemű manipulációjának elkerülése érdekében tett intézkedések | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.14.

| 3.3.15. | Felhasználói értékelések | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.15.

| 3.3.16. | A szolgáltatók intézkedései a jogellenes tartalomellen | 13 |
| --- | --- | --- |

3.3.16.

| 4. | HOGYAN VÁLASZTHATÓK ÚGY KI A FŐ PARAMÉTEREK, HOGY MEGELŐZHETŐ LEGYEN A RANGSOROLÁS ROSSZHISZEMŰ MANIPULÁCIÓJA | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EGYEDI LEÍRÁS SZÜKSÉGES – KÖZVETLEN ÉS KÖZVETETT DÍJFIZETÉS | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Általános megközelítés | 14 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Közvetlen díjfizetés | 15 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Közvetett díjfizetés | 15 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Hogyan kell leírni a fő paramétert? | 15 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Általános megközelítés | 16 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A részletezés szintje | 16 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A közvetlen és közvetett díjfizetés részletezési szintje | 16 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A leírás világos és érthető megfogalmazására vonatkozó előírás | 17 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Prezentációs eszközök | 17 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | HOL KELL LEÍRNI A FŐ PARAMÉTEREKET | 17 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Online közvetítő szolgáltatások | 17 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Keresőprogramok | 18 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | MIKOR KELL MEGVÁLTOZTATNI A FŐ PARAMÉTEREK LEÍRÁSÁT? | 18 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | A leírás naprakészen tartása | 18 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ideiglenes változások | 19 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kísérletek | 19 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 9. | A FŐ PARAMÉTEREK LEÍRÁSÁNAK FRISSÍTÉSEKOR ELVÉGZENDŐ LÉPÉSEK | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1. | Az online közvetítő szolgáltatásoknak a javasolt változtatások bejelentésére vonatkozó kötelezettsége | 20 |
| --- | --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Az online keresőprogramok kötelezettsége a leírás naprakészen tartására | 20 |
| --- | --- | --- |

9.2.

| 10. | A KERESŐPROGRAMOK ARRA VONATKOZÓ EGYEDI KÖTELEZETTSÉGEI, HOGY A KERESKEDELMIWEBOLDAL-HASZNÁLÓK SZÁMÁRA LEHETŐVÉ TEGYÉK A HARMADIK FÉL ÁLTALI BEJELENTÉSEK TARTALMÁNAK MEGVIZSGÁLÁSÁT | 20 |
| --- | --- | --- |

10.

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Az iránymutatás célja

| 1. | Az iránymutatás célja az, hogy elősegítse az online közvetítő szolgáltatók (1) és az onlinekeresőprogram-szolgáltatók (2) megfelelését az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban „rendelet”) 5. cikkében meghatározott előírásoknak, illetve ezen előírások érvényesítését. A rendelet 5. cikkének (7) bekezdésével és (28) preambulumbekezdésével összhangban az iránymutatás további célja az, hogy segítse a szolgáltatókat az előírások alkalmazásában, és segítséget nyújtson a rangsorolást meghatározó fő paraméterek azonosítása és ezeknek az üzleti felhasználók és a kereskedelmiweboldal-használók részére történő bemutatása módjának optimalizálásához. (4) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése lényegében az írja elő, hogy a szolgáltatók rögzítsék a rangsorolást meghatározó fő paramétereket és e fő paraméterek más paraméterekhez képest meglévő viszonylagos jelentőségének okait. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A 2. cikk 8. pontja szerint a „rangsorolás”„online közvetítő szolgáltatáson keresztül kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés, illetve az online keresőprogramok által a keresési eredményekhez rendelt relevancia, ahogyan azt az online közvetítő szolgáltatók, illetve az onlinekeresőprogram-szolgáltatók megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, tekintet nélkül az ilyen megjelenítéshez, strukturáláshoz vagy kommunikációhoz használt technológiai eszközökre.” |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az 5. cikk (5) bekezdésének megfelelően az egyes szolgáltatóknak olyan leírást kell adniuk, amely alkalmas arra, hogy lehetővé tegye a felhasználók számára annak megfelelő megértését, hogy a rangsorolási módszer figyelembe veszi-e, és ha igen, hogyan és milyen mértékben az alábbiakat: a) a fogyasztóknak a szolgáltató szolgáltatásán keresztül kínált áruk és szolgáltatások jellemzői; b) e jellemzők jelentősége a szolgáltatást használó fogyasztók szempontjából; és c) kizárólag az onlinekeresőprogram-szolgáltatók tekintetében a kereskedelmiweboldal-használók által használt weboldal kialakításának jellemzői. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A (24) és (26) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a szolgáltatók által adott leírás célja a kiszámíthatóság növelése és a felhasználók segítése az áruik és szolgáltatásaik, vagy azok lényeges jellemzői bemutatásának javítása érdekében. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A rendelet ugyanakkor oly módon törekszik e cél elérésére, hogy nem kötelezi a szolgáltatókat arra, hogy algoritmusokat vagy bármely olyan információkat tegyenek közzé, amelyekről észszerű bizonyossággal feltételezhető, hogy lehetővé tennék a fogyasztók megtévesztését vagy megkárosítását a keresési eredmények manipulálása révén (5. cikk (6) bekezdés). Így a szolgáltatók nem kötelesek felfedni rangsorolási mechanizmusaik részletes működését, ideértve az algoritmusokat, és nem korlátozható az a lehetőségük sem, hogy felléphessenek a rangsorolásra irányuló rosszindulatú manipuláció ellen ((27) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Figyelemmel arra, hogy egyrészt az online közvetítő szolgáltatókra másrészt pedig az onlinekeresőprogram-szolgáltatókra részben eltérő jogi követelmények vonatkoznak, amelyeket az 5. cikk határoz meg, és tekintetbe véve az érintett szolgáltatások eltérő jellegét, a fő rangsorolási paraméterek előírt leírásának tartalma szükségképpen eltérő a két szolgáltatástípus esetén. Ezenkívül ahogy azt a (25) preambulumbekezdés is elismeri, a tartalom, többek között a fő paraméterek száma és típusa nagymértékben változhat maguktól az adott online közvetítő szolgáltatóktól függően is. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az iránymutatás nem alkalmazható mechanikusan, hanem azt minden egyedi esetben az adott tényeket és körülményeket figyelembe véve kell alkalmazni. A bemutatott példák illusztratív célból a megértés elősegítését szolgálják. A példákban leírt egyedi helyzetek nem értelmezhetők úgy, hogy azok az adott leírt helyzetre korlátozzák az érintett kötelezettség körét. Emellett előfordulhat, hogy a példák egy adott ágazatra vonatkoznak, de a koncepciók átvihetők és értelmezhetők úgy, hogy más ágazatok hasonló módszereire/helyzeteire is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az iránymutatás jogilag nem kötelező erejű. Az iránymutatás nem érinti a szolgáltatók arra vonatkozó saját felelősségét, hogy biztosítsák az 5. cikkben foglalt előírásoknak való megfelelést, valamint az illetékes tagállami hatóságok és bíróságok ezen előírásoknak a rendelet rendelkezéseivel és az uniós jog más rendelkezéseivel összhangban történő érvényesítésére vonatkozó feladat- és hatáskörét. Végső soron kizárólag az Európai Unió Bírósága értelmezheti az előírásokat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Bizottság továbbra is nyomon követi az 5. cikk ezen iránymutatás által világossá tett előírásai alkalmazásának módját, és határozhat az iránymutatás felülvizsgálatáról, ha az a jövőben várható fejlemények és a kialakuló tapasztalatok fényében szükséges. |
| --- | --- |

10.

1.2.   Rangsorolási átláthatóság – előzmények

| 11. | A rangsorolás meghatározása a fent idézett 2. cikk 8. pontjában található, és ez lényegében az adatvezérelt, algoritmus-alapú döntéshozatal egy formájának tekinthető. Amikor a szolgáltatók az árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó információkat vagy a keresési eredményeket a fogyasztók részére megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, akkor az eredményeket bizonyos paraméterek alapján „rangsorolják”. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A (24) és (26) preambulumbekezdések értelmében az áruk és szolgáltatások szolgáltatók általi rangsorolása fontos hatást gyakorol a fogyasztók választásaira, következésképpen az ezen árukat és szolgáltatásokat a fogyasztóknak kínáló üzleti felhasználók üzleti eredményességére is. Ahogy a gazdaság egyre inkább áttevődik az online térbe, a keresési és az online közvetítői szolgáltatásokban alkalmazott rangsorolás egyre központibb szerepet tölt be a vállalkozások működésében, és az uniós vállalkozások kereskedelmi sikere fokozódó mértékben függ az online térben való láthatóságuktól és megtalálhatóságuktól. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A szolgáltatók különböző módokon alakítják ki a rangsorolási módszereiket, ideértve a saját algoritmusaikat. Ezeket a rangsorolási megközelítéseket gyakran módosítják és általában nem hozzák nyilvánosságra. A fogyasztók szempontjából a keresési eredmények minősége tehet különbséget a szolgáltatások között, és ezért a rangsorolási módszerek részletes működése a szolgáltató versenyelőnye vagy kereskedelmi titka lehet. Így az online kereskedelmet folytató vállalkozások nem mindig vannak tisztában a rangsorolásban mutatott teljesítményük okaival és azzal, tudnának-e, és ha igen, hogyan, jobban teljesíteni, esetleg fizetett rangsorolás segítségével, annak ellenére, hogy a fogyasztók elérése vonatkozó képességük szempontjából ezek az ismeretek kritikus fontosságúak. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ezért, bár a rendelet nem korlátozza a szolgáltatók által esetleg használni kívánt rangsorolási paraméterek választékát, az 5. cikk javítani kívánja a felhasználók számára a kiszámíthatóságot. |
| --- | --- |

14.

1.3.   Célkitűzések és általános megfontolások

| 15. | A (24) és (26) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a szolgáltatók által az 5. cikknek megfelelően adott leírás célja a kiszámíthatóság növelése és a felhasználók segítése az áruik és szolgáltatásaik, vagy azok lényeges jellemzői bemutatásának javítása érdekében. A (24) preambulumbekezdés szerint a kiszámíthatóság azt jelenti, hogy a szolgáltatók nem önkényes módon határozzák meg a rangsorolást. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ebből a kiszámíthatósági elvárásból számos „általános megfontolás” levonható, amelyek segíthetik a szolgáltatókat az 5. cikk előírásainak alkalmazásában és elősegítik ezeknek az előírásoknak az érvényesítését: |
| --- | --- |

16.

1.3.1.   Felhasználó-orientált megközelítés

| 17. | Figyelemmel a kiszámíthatóság javításának fent említett célkitűzésére és a felhasználók jogos érdekeinek védelmére, valamint arra a követelményre, hogy a felhasználók számára „megfelelően érthetővé kell tenni” ((27) preambulumbekezdés) a rangsorolást, a szolgáltatóknak értelmezhető módon el kell magyarázniuk a rangsorolási mechanizmusaikat, különös tekintettel a használt fő paraméterekre. Annak érdekében, hogy a magyarázatok érthetőek legyenek a felhasználók számára, figyelembe kell venni ezek természetét, az adott szolgáltatás „átlag” felhasználóinak technikai felkészültségét és igényeit, ami a különböző típusú szolgáltatások esetén jelentősen eltérő lehet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Az online közvetítő szolgáltatók esetében, az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően, a szükséges információ a szerződési feltételeik részét kell, hogy képezze. A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a szerződési feltételeket világosan és érthetően kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az onlinekeresőprogram-szolgáltatók tekintetében az 5. cikk (2) bekezdése ugyanígy előírja azt, hogy a fő paraméterekre vonatkozó információkat világosan és érthetően kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

19.

1.3.2.   Egyéni értékelés és technológiai szempontból semleges megközelítés

| 20. | A szolgáltatóknak egyénileg kell meghatározniuk, milyen intézkedéseket kell tenniük az 5. cikkben foglalt előírásoknak való megfelelés érdekében. Amennyiben több szolgáltatást nyújtanak, akkor elvben a rendelet hatálya alá tartozó minden egyes szolgáltatás tekintetében külön kell eljárniuk. A felhasználókhoz hasonlóan az illetékes hatóságok és a bíróságok is egy egyéni, az adott ügyre vonatkozó értékelés alapján kell eldönteniük, hogy ezeket az előírásokat betartják-e a szolgáltatók vagy sem. Ez az egyéni megközelítés különösen arra figyelemmel fontos, hogy bizonyos szolgáltatók számos szolgáltatást nyújtanak (online közvetítést és/vagy online keresést) egy egységes vállalati rendszer, vagy akár egy adott felhasználói interfész részeként, míg az alkalmazott rangsorolási mechanizmusok megfelelő megértését szolgáló rangsorolási mechanizmusok a kérdéses szolgáltatástól függően változhatnak. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Emellett a 2. cikk 8. pontja szerint, amely meghatározza a „rangsorolás” fogalmát, a felhasználók által az adott szolgáltatások révén kínált áruk vagy szolgáltatások megjelenítése, strukturálása vagy kommunikálása érdekében a szolgáltatók által használt technológiai eszközök irrelevánsak. Ezért az egyedi értékelést technológiai szempontból semleges módon kell végezni, abban az értelemben, hogy a rangsorolási folyamat részeként alkalmazott adott technológia nem legyen meghatározó. |
| --- | --- |

21.

1.3.3.   A megfelelő részletezési szint

| 22. | A szolgáltatók által az 5. cikknek megfelelően adott leírásoknak valóban hozzáadott értéket kell nyújtaniuk az érintett felhasználók számára. Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése az írja elő, hogy a szolgáltatók nyújtsanak tájékoztatást nem csak a rangsorolást meghatározó fő paraméterekről, hanem e fő paraméterek más paraméterekhez képest meglévő viszonylagos jelentőségének okairól is. Emellett, az 5. cikk (5) bekezdése szerint a felhasználók számára „megfelelően érthetővé kell tenni”, hogy az adott tényezőket figyelembe veszik-e, és ha igen, milyen mértékben. (5) Ez azt jelenti, hogy a nyújtandó leírásnak túl kell lépnie a főbb paraméterek egyszerű felsorolásán, és a magyarázó információknak legalább egy „második rétegét” kell szolgáltatnia. (6) A szolgáltatók például megfontolhatják azt, hogy leírják a vállalat belső „gondolkodási folyamatát”, amelyet a „fő paraméterek” azonosításához használtak annak érdekben, hogy következtessenek ezek „viszonylagos jelentőségének okaira”. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A 27. cikk világossá teszi, hogy a szükséges leírás lehet általános jellegű, de a felhasználók számára biztosítania kell a megfelelő megértést, továbbá legalább „a használt rangsorolási paraméterek relevanciájára vonatkozó aktuális adatokon kell alapulnia”. A preambulumbekezdés azt is tisztázza, hogy bár nem előírás a rangsorolási mechanizmusok részletes működésének nyilvánosságra hozatala, beleértve az algoritmusokat is, a szolgáltatók kereskedelmi érdekei nem indokolhatják a rangsorolást meghatározó fő paraméterek 5. cikk szerinti nyilvánosságra hozását. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése alapján a szolgáltatók által nyújtandó leírásnak a rangsorolás szempontjából legjelentősebb összes fő paraméterhez kell kapcsolódnia. Ezt a kötelezettséget ezért az olyan tényezők esetében is alkalmazni kell, mint az ideiglenes változtatások, a véletlenszerűség vagy a személyre szabás, amennyiben ezek a tényezők fő paraméternek minősülnek. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A túl sok információ azonban azt is jelentheti, hogy a felhasználók valójában nem kapnak értelmezhető tájékoztatást. Ennek megfelelően a szolgáltatóknak egyrészt azonosítaniuk kell és megfelelően el kell magyarázniuk a fő rangsorolási paramétereket, másrészt azonban nem terhelhetik túl a felhasználókat túlságosan hosszú vagy bonyolult leírásokkal, vagy a fő paramétereken túli más paraméterek leírásaival. A túlzott részletesség mellőzésének azt is elő kell segítenie, hogy elkerüljék az 5. cikk (6) bekezdésében említett fogyasztók megtévesztése vagy megkárosítása lehetővé tételének kockázatát. |
| --- | --- |

25.

2.   AZ 5. CIKK SZERINTI KÖVETELMÉNYEK TERMÉSZETE ÉS KÖRE

2.1.   Integrált szolgáltatások

| 26. | Az 5. cikk szerinti követelmények az online közvetítő szolgáltatókra és a onlinekeresőprogram-szolgáltatókra vonatkoznak. Ha az onlinekeresőprogram-szolgáltatók (vertikálisan vagy horizontálisan) integráltak, akkor az általuk kínált szolgáltatás részben online közvetítő szolgáltatás is lehet. Hasonlóképpen a „konglomerátumként” működő online közvetítő szolgáltatók egy egységes vállalati szerkezetben magukban foglalhatnak számos online közvetítő szolgáltatót. A fentiek szerint ilyen esetekben az 5. cikkben foglalt kötelezettségeket elvben külön kell alkalmazni az egyes online keresőprogramokra és minden egyes szolgáltatott online közvetítő szolgáltatásra, mivel másként általában nem lehetne értelmezhető magyarázatot nyújtani az érintett felhasználók számára. Ebben az összefüggésben az alábbi kérdések merülhetnek fel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Különböző eszközökön keresztül kínált szolgáltatások. Ha a szolgáltatók különböző eszközökön keresztül kínálnak szolgáltatásokat, akkor fel kell mérniük, hogy szükségesek lehetnek-e eltérő magyarázatok az egyes eszközökhöz. Ha a szolgáltatás ugyanolyan módon működik az összes eszközön és egy egységes rangsorolási mechanizmus ugyanazokat a fő paramétereket használja, akkor az 5. cikk alapján általános érvénnyel nem tűnik szükségesnek külön magyarázat. Ha azonban a szolgáltatás függetlenül és eltérően működik a különböző eszközökön olyan módon, hogy eltérő fő paramétereket használ, akkor elvben szükséges a külön magyarázat. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Határon átnyúló módon és folyamatos fogyasztói interfészeken keresztül működő szolgáltatások. Elképzelhetők olyan helyzetek, ahol a szolgáltató egy piactér szolgáltatásba (az online közvetítő szolgáltatás egy típusa) beágyazott üzletet működtet, és ahol az online közvetítő szolgáltatások vagy online keresőprogramok eltérő vagy akár több domain-nevet használva eltérő területeken működnek. Ha a szolgáltatók a piactér szolgáltatásukba beágyazott ilyen üzletet használnak, akkor fel kell mérniük, hogy ezek részét képezik-e ennek a piactér szolgáltatásnak vagy külön tevékenységet valósítanak meg. Ez annak meghatározása során játszik szerepet, hogy be kell-e építeni, és ha igen, milyen módon, az üzlet működését az 5. cikk szerinti leírásba. A helyzettől függően, egy vagy több ilyen leírásra lehet szükség, és az ilyen üzletek jelenléte eltérő módokon írható le. Ugyanez igaz az eltérő vagy több domain-név használatára is |
| --- | --- |

28.

| 29. | A keresési eredmények szindikálása vagy al-szindikálása. Egy másik helyzet akkor merülhet fel, amikor egy onlinekeresőprogram-szolgáltató a keresési eredmények szindikálását vagy al-szindikálását alkalmazza, ideértve az adott tevékenységek „kiszervezését” harmadik fél által működtetett online keresőprogramoknak. (7) Ha a keresési eredményeket ténylegesen harmadik fél onlinekeresőprogram-szolgáltatóktól szerzik be, ez nem mentesítheti az érintett onlinekeresőprogram-szolgáltatót az 5. cikk szerinti kötelezettségnek történő megfelelés alól, amennyiben az adott tevékenység e rendelkezés hatálya alá esik. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Az üzleti felhasználók harmadik felek által kínált online közvetítő szolgáltatásokra vonatkozó ajánlatainak integrálása. A gyakorlatban felmerülhető további helyzet az, amikor egy onlinekeresőprogram-szolgáltató integrálja az üzleti szolgáltatóknak harmadik fél online közvetítő szolgáltatásokra vonatkozó ajánlatait, például azok a „meta-keresőprogramok”, amelyek integrálják az üzleti felhasználók „online utazásközvetítőkre” vonatkozó ajánlataira mutató linkeket. Adott esetben a szolgáltatóknak fel kell mérniük, hogy be kell-e építeni, és ha igen, milyen módon, az ilyen ajánlatok jelenlétét az 5. cikk szerinti leírásba. A helyzettől függően, egy vagy több ilyen leírásra lehet szükség, és az ilyen ajánlatok jelenléte eltérő módokon írható le. |
| --- | --- |

30.

| 31. | A „vásárlás” gomb használata a közösségi médiában. Az üzleti felhasználók által használt úgynevezett „vásárlás” gombok integrálhatók az online közösségimédia-szolgáltatásokba. Ilyen esetben a szolgáltatóknak fel kell mérniük, hogy ezek a „vásárlás” gombok szélesebb online közvetítő szolgáltatások részét képezik-e, vagy különálló tevékenységnek tekintendők, amelyek önmagukban online közvetítő szolgáltatásnak minősülhetnek. Ez annak meghatározása során játszik szerepet, hogy be kell-e építeni, és ha igen, milyen módon, a vásárlás gomb működését az 5. cikk szerinti leírásba. A helyzettől függően, egy vagy több ilyen leírásra lehet szükség, és az ilyen vásárlás gombok jelenléte eltérő módokon írható le. |
| --- | --- |

31.

2.1.1.   Fizetett rangsorolás

| 32. | A közvetett vagy közvetlen díjazás tekintetében, amely elképzelhető, hogy a rangsorolást meghatározó egyik legfőbb paraméter („fizetett rangsorolás”), az 5. cikk (3) bekezdése kifejezett kötelezettséget ír elő arra nézve, hogy biztosítani kell bármely ilyen fizetett rangsorolási lehetőség leírását és az ilyen díjazásnak a rangsorolásra gyakorolt hatásait – amennyiben az ilyen lehetőségek a rangsorolást meghatározó fő paraméterek közé tartoznak. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A 2. cikk 8. pontja szerint a rangsorolás „online közvetítő szolgáltatáson keresztül kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés”. (8) A szalag- vagy kijelző-hirdetés bizonyos esetekben aktívan befolyásolhatja a felhasználók által kínált áruk vagy szolgáltatások „viszonylagos kiemelését”. Ha ez így van, és a 2. cikk 8. pontjának egyéb követelményei is teljesülnek, továbbá ennek a paraméternek olyan a relevanciája, hogy az „fő” paraméternek minősül, akkor alkalmazni kell az 5. cikk (3) bekezdését. Egyéb esetekben az 5. cikk (3) bekezdése nem alkalmazható az ilyen hirdetésekre. Az a tény, hogy ugyanazok az online reklámeszközök vagy online hirdetési piacterek, amelyek ki vannak zárva a rendelet hatálya alól, (9) felhasználhatók a „platformon történő” és „platformon kívüli” reklámozásra, e tekintetben általában nem tekintendő döntő tényezőnek.






  Szemléltető példa

  Egy mobilalkalmazás-szolgáltató egy és ugyanazon online reklámszolgáltatónak (reklámhálózatok, kiszolgáló eszközök és piacterek) fizet azért, hogy „fizetett rangsorolás” útján javítsa az applikációjának viszonylagos kiemelését egy mobilalkalmazás-boltban, ezzel egy időben pedig szalaghirdetés útján népszerűsítse az adott alkalmazást olyan harmadik felek weboldalainak csoportján, amelyek ugyanannak az online reklámszolgáltató reklámhálózatának tagjai. Pusztán az a tény, hogy a harmadik felek weboldalain található szalaghirdetést szolgáló reklámozási technológia használható az alkalmazás közvetlen népszerűsítésére az érintett online közvetítő szolgáltatáson vagy online keresőprogramon belül, nem zárja ki az 5. cikk hatálya alól az adott alkalmazásnak az utóbbi szolgáltatáson belül történő „reklámozását”. Az alkalmazásnak az adott szolgáltató saját online közvetítő szolgáltatásain vagy online keresőprogramjain belül történő népszerűsítése elvben „fizetett rangsorolásnak” minősülhet. |
| --- | --- |

33.

Szemléltető példa

Egy mobilalkalmazás-szolgáltató egy és ugyanazon online reklámszolgáltatónak (reklámhálózatok, kiszolgáló eszközök és piacterek) fizet azért, hogy „fizetett rangsorolás” útján javítsa az applikációjának viszonylagos kiemelését egy mobilalkalmazás-boltban, ezzel egy időben pedig szalaghirdetés útján népszerűsítse az adott alkalmazást olyan harmadik felek weboldalainak csoportján, amelyek ugyanannak az online reklámszolgáltató reklámhálózatának tagjai. Pusztán az a tény, hogy a harmadik felek weboldalain található szalaghirdetést szolgáló reklámozási technológia használható az alkalmazás közvetlen népszerűsítésére az érintett online közvetítő szolgáltatáson vagy online keresőprogramon belül, nem zárja ki az 5. cikk hatálya alól az adott alkalmazásnak az utóbbi szolgáltatáson belül történő „reklámozását”. Az alkalmazásnak az adott szolgáltató saját online közvetítő szolgáltatásain vagy online keresőprogramjain belül történő népszerűsítése elvben „fizetett rangsorolásnak” minősülhet.

| 34. | Figyelemmel arra, hogy az 5. cikk (3) bekezdése az itt említett valamennyi szolgáltatóra vonatkozik, ugyanez alkalmazandó az onlinekeresőprogram-szolgáltatókra, amelyek tekintetében a „fizetett rangsorolás” magában foglalhatja a kereskedelmiweboldal-használók weboldalainak fizetett kiemelésével járó reklámlehetőségeket, vagy az érintett keresőprogramban található digitális alkalmazásokat |
| --- | --- |

34.

2.1.2.   A rangsorolás leírása

2.1.2.1.   Általános megközelítés

| 35. | A 2. cikk 8. pontjából az következik, hogy a „viszonylagos kiemelés” fogalma ahhoz kapcsolódik, hogyan kínálják az árukat és szolgáltatásokat az online közvetítő szolgáltatásokon keresztül különféle körülmények között. (10) Ezt megerősíti a (24) preambulumbekezdés, amely kijelenti, hogy „a rangsorolás az üzleti felhasználók ajánlatainak relatív kiemelését vagy a keresési eredményekhez rendelt relevanciát jelenti, az online közvetítő szolgáltatók ... által bemutatott, szervezett vagy közölt módon, és amely ... szekvenciális algoritmusok, minősítési és értékelési mechanizmusok, vizuális kiemelések vagy más rangsorolási eszközök, vagy ezek kombinációi használatának eredményeként jön létre”. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Így egy keresési kérdésre adott eredmények szekvenciális algoritmusa csak egy példa arra, az áruk és szolgáltatások hogyan mutathatók be, szervezhetők vagy közölhetők az 5. cikk hatálya alá tartozó rangsorolási mechanizmusok részeként. Valójában e tekintetben az áruk és szolgáltatások sokféle módon mutathatók be, szervezhetők vagy közölhetők a fogyasztók számára. Ezek magukban foglalják az áruk és szolgáltatások „alapbeállítás” szerinti megrendelését, amikor a fogyasztók keresőkérdések használata nélkül navigálhatnak a különböző online közvetítő szolgáltatások gördülékeny használatával, a „vásárlás” gombokon (lásd fent), vizuális kiemeléseken (ideértve az online közvetítő szolgáltatásokon belül, ami térkép vagy jegyzék formáját öltheti), kiemeléseken, érdeklődés generálásán és szerkesztői beavatkozásokon stb. keresztül. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Attól függően, hogy a fogyasztók mit látnak, amikor árukat vagy szolgáltatásokat keresnek egy, a rendelet hatálya alá tartozó adott szolgáltatás keretében, a bemutatott, szervezett vagy közölt információ lehet egyszerű vagy bonyolult. Például, a legalapvetőbb szinten ez lehet egy egyszerű árufelsorolás, minden további jellemző nélkül. Más szolgáltatások esetén ez sokszínűbb lehet, és a fogyasztók egy sor árut és szolgáltatást láthatnak, amelyek számos különféle módon vannak csoportosítva, ha a szolgáltatás bármely adott oldalát tekintik meg, vagy ha különböző „szűrőket” alkalmaznak. Az online közvetítő szolgáltatók például összekapcsolhatják egy egységes és folyamatos interfészen a keresési eredmények megrendelt felsorolását a fizetett rangsorolási eredményekkel és az olyan szerkesztői jellemzőkkel, mint az ajánlások. Vagy differenciálhatják az ilyen megrendelt felsorolásokat például különböző jelölések, megjegyzések vagy címsorok alkalmazásával az oldal különböző pontjain (vagyis függetlenül attól, hogy az érintett terméknek vagy szolgáltatásnak mi a „pozíciója” a felsorolásban). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Figyelemmel a rangsorolások eltérő bonyolultsági fokára és a „viszonylagos kiemelés” technológiai szempontból semleges fogalmának lehetséges széles körére, a szolgáltatóknak figyelembe kell venniük a rangsorolás valamennyi releváns jellemzőjét, amikor meghatározzák, melyek az adott szolgáltatásuk „fő paraméterei”. |
| --- | --- |

38.

3.   MELYEK A FŐ PARAMÉTEREK ÉS HOGYAN VÁLASZTHATÓK KI?

3.1.   Példák a rangsorolási paraméterekre

| 39. | Miután a szolgáltatók elvégezték annak eseti értékelését, hogy melyek a 2. cikk 8. pontja szerinti „rangsorolást” meghatározó paraméterek, azonosítaniuk kell az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett fő paramétereket. Az A. melléklet tartalmazza a rangsorolási paraméterek típusainak példáit. |
| --- | --- |

39.

3.2.   A fő paraméterek kiválasztása

| 40. | Bizonyos szolgáltatások esetén nagy számú rangsorolási paraméter lehet. Más esetekben ez jóval korlátozottabb. Különösen akkor, ha a paraméterek száma magas, a szolgáltatónak a legrelevánsabbakat kell kiválasztania (lásd a (24) preambulumbekezdést). Az 5. cikk (1) bekezdése szerint, kifejezetten az online közvetítő szolgáltatásokkal kapcsolatban, az érintett szolgáltatóknak meg kell adniuk a „rangsorolást meghatározó fő paramétereket”, valamint „e fő paraméterek viszonylagos jelentőségének okait”. Az online keresőprogramokra vonatkozó 5. cikk (2) bekezdés szerint, az érintett szolgáltatók rögzítik „a rangsorolás meghatározásánál külön-külön vagy együttesen a legjelentősebb szerepet játszó fő paramétereket” és „azok viszonylagos jelentőségét”. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Annak meghatározása érdekében, hogy a paraméterek mely csoportja „meghatározó” (5. cikk (1) bekezdés) vagy a rangsorolás meghatározásánál „a legjelentősebb szerepet játszó” (5. cikk (2) bekezdés), és így „fő” paraméternek minősülő, a szolgáltatók figyelembe vehetik, hogy első sorban mi vezette az algoritmus megalkotását. Például, hogy az annak biztosítására irányuló szándék vezette-e, hogy a fogyasztók találjanak olyan árukat és szolgáltatásokat, amelyek helyben elérhetők, olcsók, magas minőségűek stb. Ez a megközelítés tükrözi az 5. cikk egyik célkitűzését, amelyre a (24) preambulumbekezdés ad magyarázatot: „segítenie kell az üzleti felhasználókat áruik és szolgáltatásaik, vagy azok lényeges jellemzői bemutatásának javítása terén”. Legjobb gyakorlatként ez a vállalaton belüli reflexió összekapcsolható annak végiggondolásával, a szolgáltató mit tart a szolgáltatása legjobb típusú eredményének. Hasonlóképpen, a szolgáltató mérlegelheti, mi tenné a legelégedettebbé a szolgáltatások fogyasztóit. Ez kapcsolódhat ahhoz, mit tesz a szolgáltató annak érdekében, hogy a szolgáltatása fogyasztóinak érdekeit szolgálja, például annak vizsgálatával, miért választott a fogyasztók számára ajánlott szűrőket a szolgáltatások körében az eredmények rangsorolásához, vagy más hasonló technikákat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Amennyiben egy szolgáltató nagy számú rangsorolási paramétert azonosít, mérlegelheti azt, hogy ezeket több szélesebb kategóriába sorolja, majd megvizsgálja, milyen alkategóriákba vagy árnyaltabb csoportokba sorolhatók. Számos eltérő paraméterkategória esetén a szolgáltatók mérlegelhetik ezek visszafejtését, hogy töröljék azokat, amelyek csak elhanyagolható szerepet töltenek be a rangsorolás meghatározásában. Ezek után csak a fő paraméterek maradnak fenn, amelyeket aztán szükség esetén kategóriákba vagy alkategóriákba kell sorolni. Ez lehetővé teheti a szolgáltató számára annak meghatározását és megmagyarázását, mi az azonosított „fő paraméterek”„viszonylagos fontossága”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | A felhasználókat segítheti annak megértésében, hogyan működik a rangsorolás, az a jó gyakorlat, amely a rangsorolást meghatározó váratlanabb elemeket vizsgálja. Ezek lehetnek olyan tényezők is, amelyeket egy felhasználó irrelevánsnak tarthat, mert nem kapcsolódnak a szolgáltatás útján általuk kínált áru vagy szolgáltatás minőségéhez. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Jó gyakorlat a felhasználói megértés elősegítése egy olyan magas szintű leírás alkalmazásával, amely bemutatja azt a belső vállalati folyamatot, amelyet az érintett szolgáltató lefolyatott és amely alapján meghatározta a „fő” paramétereket. Ez a szolgáltatókat is segítheti abban, hogy megfeleljenek az 5. cikk (5) bekezdésében meghatározott követelménynek, mely szerint a felhasználók számára lehetővé kell tenni a rangsorolással kapcsolatos bizonyos meghatározott tényezők „megfelelő megértését” (lásd a 6.2. szakaszt lentebb). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Hasonlóképpen, a fő paraméterekkel kapcsolatos döntéshozatal során a szolgáltatók mérlegelhetik, hogy az érintett fogyasztók számára mit lenne a leghasznosabb tudni. Az üzlet felhasználók számára a rangsorolással kapcsolatos átláthatóság a kiszámíthatóság javítását szolgálja és segíti őket az áruik és szolgáltatásaik vagy azok lényeges jellemzői bemutatásának javítása terén. A kereskedelmiweboldal-használók számára ez annak a megfelelő megértését szolgálja, hogy figyelembe veszik-e – és ha igen, hogyan és milyen mértékben – a használt weboldal bizonyos jellemzőit, például a mobil telekommunikációs eszközökön való megjelenítésre történő optimalizációt. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Fontos megjegyezni, hogy a „viszonylagos fontosság” nem igényli a fő paraméterek pontos súlyozását vagy akár a szolgáltató algoritmusainak nyilvánosságra hozását (lásd az 5. cikk (6) bekezdését és a (27) preambulumbekezdést). A szolgáltatóknak azonban egy statikusabb leírásban kell megragadniuk a (tipikusan algoritmus-vezérelt) rangsorolás bizonyos mértékig eredendően dinamikus természetét. Az olyan esetlegesen előre látható és rendszeres időleges változások, mint az értékesítési promóciók vagy az időjárás hatása ennek megfelelően, főszabályként, általános formában írhatók le, és nem szükséges minden esetben, amikor az időleges változás beáll, módosítani a rangsorolás leírását. A rangsorolási mechanizmus jelentős módosításai, amelyek megváltoztatják a „fő paramétereket”, ideértve azokat az „evolúciós” változásokat, amelyek az idők során egy bizonyos szintű mélytanulás eredményeként jönnek létre, szükségessé tehetik az adott leírás módosítását. (11) |
| --- | --- |

46.

| 47. | Általánosabb szinten, az azonosított fő paramétereknek hűen kell tükrözniük azt, hogy a kérdéses mechanizmus alapján mi határozza meg a rangsorolást. Amit fő paraméterként írnak le, ténylegesen az kell, hogy legyen a legfontosabb a rangsorolás meghatározása során. Ezért nincs annak jelentősége, hogy a paraméterek a felhasználók által befolyásolható tényezők-e. Hasonlóképpen, a szolgáltatók nem hivatkozhatnak pusztán arra a tényre, hogy a rangsorolást mesterséges intelligenciát használó algoritmusok határozzák meg. A gépi tanulás és a fő paraméterek közlésére vonatkozó kötelezettség közötti viszony további megértése érdekében lásd a 3.3.12 below. szakaszt lentebb. |
| --- | --- |

47.

3.3.   A fő paraméterek azonosításához kapcsolódó egyedi meggondolások

| 48. | A fő rangsorolási paraméterek azonosítása érdekében szükséges értékelés elvégzése során, a fent vázolt általános elvekkel összhangban, a szolgáltatók és más felek egyedileg figyelembe vehetik a következő meggondolásokat. |
| --- | --- |

48.

3.3.1.   Személyre szabás

| 49. | Az ajánlatok személyre szabott rangsorolása széles körben használt jellemző. Bár a rangsorolási eredmények elméletileg minden egyes egyedi fogyasztó esetében eltérők lehetnek, az eredmények személyre szabása érdekében használt paraméterek (amelyekből több is lehet) szokásosan ugyanilyen módon alkalmazandók az érintett szolgáltatás felhasználói által árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozóan tett összes ajánlatra. Más szavakkal, az eredményeket személyre szabó paraméterek objektív módon előre meghatározottak, még akkor is, ha az alkalmazásuk eredményeként az egyik fogyasztó más rangsorolást lát, mint az ugyanazon online közvetítő szolgáltatást vagy online keresőprogramot használó másik fogyasztó. |
| --- | --- |

49.

| 50. | A (24) preambulumbekezdésben adott magyarázat szerint a kiszámíthatóság azt jelenti, hogy a szolgáltatók nem önkényes módon határozzák meg a rangsorolást. Ha ez egy fő paraméter, akkor a személyre szabás használatának megmagyarázása, kitérve a legfontosabb jellemzőire és a rangsorolásra gyakorolt hatására, ideértve az ingadozást is (vagyis a rangsorolásban tapasztalható eltérés mértékét a különböző fogyasztók esetén), (12) segítheti a kiszámíthatóság javítását és a rangsorolás önkényes meghatározása kockázatának elkerülését. A szolgáltatóknak ezért reflektálniuk kell arra, hogyan és adott esetben milyen mértékben érinti a személyre szabás a rangsorolást az adott online közvetítő szolgáltatásuk vagy online keresőprogramjuk esetében. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Ez szükségessé teheti, hogy a szolgáltatók elemezzék a tényezőknek a személyre szabáshoz használt, potenciálisan nagyon hosszú felsorolását, így a fogyasztók személyes profiljait, érdeklődésüket, keresési viselkedésüket, tényleges földrajzi elhelyezkedésüket, azt, hogy milyen napszakban történik a keresés, az általuk használt cookie-blokkolókat vagy más technikai eszközöket, általánosabban pedig az adott fogyasztóra vonatkozó adatok mennyiségét, illetve azt, hogy alapbeállításokat használnak-e (vagyis azt, hogy képesek-e átállítani az alapbeállításokat vagy szűrőmechanizmusokat használni (lásd a 3.3.4 below. szakaszt lentebb)). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Figyelemmel arra, hogy egyes szolgáltatók az adott üzleti modelljük differenciálása érdekében arra törekedhetnek, hogy egyedi célok érdekében egyedi közönséget ragadjanak meg, (13) ők az adott szolgáltatásokat használó fogyasztók összetételét is figyelembe vehetik, amikor a személyre szabásnak a rangsorolásra gyakorolt hatását vizsgálják. |
| --- | --- |

52.

| 53. | A szolgáltatóknak mérlegelniük kell, hogy a fogyasztók használhatják-e továbbá használják-e, és ha igen, hogyan, az adatvédelmi beállításokat a szolgáltatás körében, figyelemmel arra, hogy e beállítások használata hatással lehet a rangsorolás személyre szabására.






  Szemléltető példa

  Egy online piactér akár 10 000 előre meghatározott „jellemző” alkalmazásával „szabja személyre” a rangsorolásokat az egyedi fogyasztók számára. A szolgáltató úgy találja, hogy ez nagyon hatékony lehet az üzleti felhasználói ajánlatainak sorba rendezése (azaz a rangsorolás) során, bár a személyre szabási mechanizmus hatékonyságát jelentősen befolyásolják a fogyasztói által alkalmazott adatvédelmi beállítások. Az érintett szolgáltatásban aktív fogyasztók számától, heterogenitásától és adatvédelmi beállításaiktól függően a rangsorolás eredménye ezért nagyon eltérő lehet. Az is előfordulhat, hogy a szolgáltató úgy alakította ki a rangsorolási mechanizmusát, hogy az más tényezőket, mint például a fizetett rangsorolást nagyobb súllyal vegye figyelembe azokban az esetekben amikor a személyre szabás kevésbé hatékony. Ilyen helyzetben előfordulhat, hogy a szolgáltatónak ezeket a ténybeli meglátásokat be kell építenie a rangsorolást meghatározó fő paraméterek és ezek viszonylagos fontosságának leírásába annak érdekében, hogy az üzleti felhasználók megfelelően megértsék a rangsorolási mechanizmust, azonban nem terhelheti túl és nem zavarhatja meg az üzleti felhasználókat azzal, hogy felsorolja a használt mechanizmus ezernyi egyedi jellemzőjét. |
| --- | --- |

53.

Szemléltető példa

Egy online piactér akár 10 000 előre meghatározott „jellemző” alkalmazásával „szabja személyre” a rangsorolásokat az egyedi fogyasztók számára. A szolgáltató úgy találja, hogy ez nagyon hatékony lehet az üzleti felhasználói ajánlatainak sorba rendezése (azaz a rangsorolás) során, bár a személyre szabási mechanizmus hatékonyságát jelentősen befolyásolják a fogyasztói által alkalmazott adatvédelmi beállítások. Az érintett szolgáltatásban aktív fogyasztók számától, heterogenitásától és adatvédelmi beállításaiktól függően a rangsorolás eredménye ezért nagyon eltérő lehet. Az is előfordulhat, hogy a szolgáltató úgy alakította ki a rangsorolási mechanizmusát, hogy az más tényezőket, mint például a fizetett rangsorolást nagyobb súllyal vegye figyelembe azokban az esetekben amikor a személyre szabás kevésbé hatékony. Ilyen helyzetben előfordulhat, hogy a szolgáltatónak ezeket a ténybeli meglátásokat be kell építenie a rangsorolást meghatározó fő paraméterek és ezek viszonylagos fontosságának leírásába annak érdekében, hogy az üzleti felhasználók megfelelően megértsék a rangsorolási mechanizmust, azonban nem terhelheti túl és nem zavarhatja meg az üzleti felhasználókat azzal, hogy felsorolja a használt mechanizmus ezernyi egyedi jellemzőjét.

3.3.2.   Fogyasztói keresési viselkedés és szándék

| 54. | Ha az 5. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében releváns, különös tekintettel a fő paraméterek szükséges leírására, a szolgáltatók mérlegelhetik hogyan és adott esetben milyen mértékben befolyásolja a fogyasztók keresési viselkedése a rangsorolást, különösen a személyre szabott rangsorolás elemeként (lásd a 3.3.1 above. szakaszt fentebb). |
| --- | --- |

54.

3.3.3.   Felhasználói előzmények

| 55. | Ha az 5. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében releváns, különös tekintettel a fő paraméterek szükséges leírására, a szolgáltatók mérlegelhetik hogyan és adott esetben milyen mértékben befolyásolják a rangsorolást bizonyos olyan tényezők, amelyek közvetlenül nem kapcsolódnak az adott szolgáltatás keretében a felhasználók által kínált árukhoz vagy szolgáltatásokhoz, így például a felhasználói előzmények vagy korábbi teljesítmény.






  Szemléltető példa

  A mobilalkalmazás-boltokban a fejlesztők vagy kiadók rangsorolhatók az alkalmazásaiktól függetlenül, így például egy, az adott alkalmazásboltban már meglévő ajánlattal rendelkező, tapasztalt fejlesztő újonnan kiadott alkalmazása jobban szerepelhet a rangsorolásban, mint egy kezdő fejlesztő alkalmazása. Ebben az esetben, amennyiben az ilyen tényezők a rangsorolást meghatározó fő paraméternek minősülnek, az érintett szolgáltatónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzleti felhasználók megértsék, hogy ez a helyzet. A szolgáltató szükség esetén az üzleti felhasználókat a lehetséges „kiigazítási” mechanizmusokról is tájékoztathatja, mint például a kezdők alkalmazásainak ideiglenes előtérbe helyezéséről. |
| --- | --- |

55.

Szemléltető példa

A mobilalkalmazás-boltokban a fejlesztők vagy kiadók rangsorolhatók az alkalmazásaiktól függetlenül, így például egy, az adott alkalmazásboltban már meglévő ajánlattal rendelkező, tapasztalt fejlesztő újonnan kiadott alkalmazása jobban szerepelhet a rangsorolásban, mint egy kezdő fejlesztő alkalmazása. Ebben az esetben, amennyiben az ilyen tényezők a rangsorolást meghatározó fő paraméternek minősülnek, az érintett szolgáltatónak gondoskodnia kell arról, hogy az üzleti felhasználók megértsék, hogy ez a helyzet. A szolgáltató szükség esetén az üzleti felhasználókat a lehetséges „kiigazítási” mechanizmusokról is tájékoztathatja, mint például a kezdők alkalmazásainak ideiglenes előtérbe helyezéséről.

3.3.4.   Alapbeállítások, rendező- és szűrőmechanizmusok

| 56. | Egyfajta személyre szabásként, a rendező- vagy szűrőeszközöket használó fogyasztók által módosítható, kikapcsolható vagy „felülírható” alapbeállítások fontos hatást gyakorolhatnak az üzleti felhasználók áru- vagy szolgáltatás-ajánlatainak rangsorolására. Ezek a mechanizmusok önmagukban is „fő paramétereknek” minősülhetnek, például akkor, ha a fogyasztók általi használatuk nagyon gyakori és ezek különösen relevánsak a rangsorolás tekintetében. Ilyen esetben fontos lehet az üzleti felhasználók számára például annak a megértése, hogy a szűrő használatát követő rangsorolás az összes ajánlaton alapul, vagy a rangsorolás attól függ, hogy az áruk vagy szolgáltatások ajánlata megfelel-e bizonyos bevonási feltételeknek, mint például, hogy álljon rendelkezésre egy minimális számú értékelés ahhoz, hogy az alapbeállításban hivatkozott áruk vagy szolgáltatások szerepeljenek a „minőség” szűrő alatt. Ugyanez igaz arra, hogy mekkora hatást gyakorolhatnak a különböző szűrők a rangsorolásra. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Továbbá, figyelemmel a használt paraméter (azaz a szűrő) logikusan fokozott fontosságára az adott szűrőmechanizmusban (pl. ár vagy értékelési pontszám), a szűrő mellett alkalmazott egyéb paraméterek fontossága szintén növekedhet, tekintetbe véve, hogy milyen súlyozást alkalmaznak ezekre, ahhoz a helyzethez viszonyítva, amikor nem alkalmaznak szűrőt. Ez a nagyobb súlyozás nevezetesen akkor válhat szükségessé, ha nagy számú olyan ajánlat eredményes rangsorolása a cél, amelyek nem térnek el jelentősen például az ár vagy az értékelési pontszám (vagyis a szűrő) tekintetében. Ilyenkor ezek az egyéb paraméterek, az esettől függően, az 5. cikk szerinti „fő paramétereknek” minősülhetnek. Az ilyen helyzeteken mellett annak a megértése is fontos lehet az üzleti felhasználók számára, hogy a szűrők használata milyen lehetséges következményekkel jár az alkalmazott szűrőtől eltérő egyéb paraméterek viszonylagos súlyára. |
| --- | --- |

57.

3.3.5.   Platformokon átnyúló jelenlét

| 58. | Az üzleti felhasználók gyakran hajlanak arra, hogy az áruikat vagy szolgáltatásaikat különböző online közvetítő szolgáltatásokon keresztül kínálják az értékesítések maximalizálása érdekében („multihoming”). Emellett léteznek független harmadik fél szolgáltatók is, amelyek összegyűjtik a vállalkozásokra vonatkozó felhasználói értékeléseket. A gyakorlatban bizonyos szolgáltatók minőségi mutatóként vagy a kérdéses online közvetítő szolgáltatások tekintetében az üzleti felhasználók fontosságaként értékelhetik azt, ha az üzleti felhasználók harmadik fél által nyújtott szolgáltatásokban is aktívak vagy ott jelen vannak. Ha ez a helyzet, és ennek a tényezőnek a rangsorolásban betöltött fontossága olyan, hogy az „fő paraméternek” tekinthető, akkor ezeknek a szolgáltatóknak tájékoztatniuk kell a felhasználókat arról, hogy ezt a tényezőt figyelembe veszik a rangsorolás során, és ennek módjáról. |
| --- | --- |

58.

3.3.6.   Egyéb külső tényezők

| 59. | A felhasználók és az általuk ajánlott áruk és szolgáltatások az adott online közvetítő szolgáltatáson vagy online keresőprogramon kívül álló más tényezők használatával is értékelhetők. Az olyan tényezők, mint a szálláshelyek csillagbesorolása, a divatszakemberek felméréseivel mért „márka vonzerő”, az üzleti felhasználók saját kiskereskedelmi üzletei részére harmadik felek által odaítélt bizalmi jelzések (pl. „megbízható üzlet”), vagy ágazati díjak (pl. „legjobb kávézó x városban”), illetve harmadik fél médiatermékeiben való megjelenés (pl. riport újságban, magazinmegjelenés) releváns lehet a rangsorolás szempontjából, mint „fő paraméter”. Ilyen esetben ezeket a tényezőket is le kell írni. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Ezzel szemben nem zárható ki, hogy bizonyos esetekben „meglepő” lehet egyes üzleti felhasználók vagy kereskedelmiweboldal-használók számára az, hogy néhány olyan külső tényezőt, amely a szolgáltatás jellegére tekintettel nagyon jelentősnek tűnne, nem vesznek figyelembe a rangsorolás meghatározásakor. Például a weblapok részére odaítélt adatvédelmi besorolás figyelembe nem vétele egy adatvédelmi irányultságú online keresőprogram esetén, vagy az élelmiszercímkék figyelembe nem vétele egy egészség-orientált élelmiszer piactéren meglepő lehet a felhasználók számára. A fő paraméterek vagy a rangsorolás meghatározása során összességében legjelentősebb fő paraméterek viszonylagos jelentősége okai és e fő paraméterek viszonylagos jelentősége leírásának kellően világosnak kell lennie ahhoz, hogy a felhasználók megérthessék, hogy ezeket az egyéb tényezőket nem veszik figyelembe a rangsorolásban. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Az online közvetítő szolgáltatóknak és az onlinekeresőprogram-szolgáltatóknak jó gyakorlatként azt is figyelembe kell venniük, hogy a leírásnak hivatkoznia kell-e vagy sem az ágazati szabályokra, amelyek közvetett vagy közvetlen hatást gyakorolhatnak a rangsorolási paraméterekre. Ez magában foglalja a különböző ágazatokban különféle közérdeket tükröző uniós jogi és nemzeti jogi szabályokat. |
| --- | --- |

61.

3.3.7.   Harmadik fél általi bejelentések

| 62. | Ha az árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó ajánlattal kapcsolatos, harmadik fél általi bejelentések „fő paraméterként” jelentőséggel bírnak a rangsorolásnál, az érintett szolgáltatók által adott leírásoknak ezt a tényt is figyelembe kell venni. Az ilyen relevancia az egyedi ügyekben tapasztalt potenciális fontosságként, illetve bármely olyan tartós hatásként határozható meg, amely például a bejelentések nagy számából vagy a szolgáltatóknak a harmadik felek bejelentéseihez kapcsolódó jogellenes tartalmak típusaival kapcsolatban elfogadott szabályzataiból eredhet. Ami az online keresőprogramok külön kötelezettségét illeti az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelő bejelentések tartalma ellenőrzésének megengedése tekintetében, lásd a 10. szakaszt. |
| --- | --- |

62.

3.3.8.   Randomizáció

| 63. | A gyakorlatban egyes szolgáltatók használhatnak olyan technikákat, amelyek (részben) véletlenszerűen rendezik át az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó ajánlatok viszonylagos kiemelését, például egy kezdőlap megjelenésének frissítése érdekében. A randomizáció alkalmazható még például abból a célból is, hogy a rangsorolás dinamikusabb legyen, az adott online közvetítő szolgáltatás vagy online keresőprogram másoktól történő megkülönböztetése érdekében. Amikor ezek a tényezők „fő paramétereknek” minősülnek, az érintett szolgáltatóknak ezt figyelembe kell venniük a leírásaikban. Megmagyarázhatják például azt, hogyan alkalmazzák ezeket a technikákat (hivatkozva arra, mikor és mennyi ideig használják ezeket, mennyire jelentős a használatuk stb.), valamint a hatásukat. Az ilyen magyarázatok tényalapú módon jelezhetik a randomizáció rangsorolásra gyakorolt potenciális hatásának „amplitúdóját” azaz a méretét, ami segítheti a felhasználókat abban is, hogy megértsék a rangsorolás-optimalizálási technikák alkalmazásának fontosságát a különböző online közvetítő szolgáltatások és online keresőprogramok terén, amelyekben esetleg jelen vannak. |
| --- | --- |

63.

3.3.9.   Karbantartás/kitakarítás

| 64. | Előfordul, hogy egyes szolgáltatók szerkesztik vagy „kitakarítják” a felhasználók által a szolgáltatásuk keretében bemutatott, szervezett vagy közölt áru- és szolgáltatás-ajánlatokat. Például „réginek” minősíthetik vagy így kezelhetik az olyan áruajánlatokat, amelyek úgy szerepelnek az e-kereskedelmi online közvetítő szolgáltatásukban, hogy hosszú ideje nem vásároltak belőle, és ezeket alacsonyabban minősítik a rangsorolás szempontjából. Amennyiben ezek a tényezők „fő paramétereknek” számítanak, leírást kell adni a vonatkozó gyakorlatokról. Ez a kiszámíthatóság szempontjából lehet fontos, nem kevésbé pedig amiatt, hogy ezek a gyakorlatok potenciálisan nagy hatást gyakorolnak a rangsorolásra és így a felhasználók kereskedelmi sikerére. |
| --- | --- |

64.

3.3.10.   Kapcsolat a kiegészítő szolgáltatásokkal

| 65. | Bizonyos esetekben a szolgáltatók úgy alakítják ki a rangsorolási mechanizmusukat, hogy amennyiben a felhasználók ugyanazon szolgáltató kiegészítő szolgáltatásait is használják (amelyek lehetnek az adott online közvetítő szolgáltatással vagy online keresőprogrammal együtt vagy külön ajánlottak), az befolyásolja e felhasználók rangsorban betöltött helyét. Ez a helyzet példa lehet a közvetett díjazásra, ami az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelő további leírást igényel. Azonban ettől eltekintve is a kiegészítő szolgáltatások használata lehet a rangsorolást meghatározására használt, az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett egyik fő paraméter. Amennyiben ez így van, a szolgáltató a kellő részletességgel köteles megmagyarázni, hogy ez a helyzet, annak érdekében, hogy a felhasználók eldönthessék, használnak-e ilyen kiegészítő szolgáltatásokat, tudva azt, hogy ezek a kiegészítő szolgáltatások, például, nem csak kényelmi szolgáltatások (azaz „egyablakos ügyintézés” keretében rendelkezésre állnak ugyanattól a szolgáltatótól), hanem ezek használata az értékesítések optimalizálása szempontjából is fontos lehet. Ez lehet a helyzet például akkor, amikor az adott szolgáltató által kínált teljesítési szolgáltatások a sebesség tekintetében magasabb színvonalon teljesítenek, mint a hagyományos futár- vagy postai szolgáltatások, és a rangsorolást meghatározó „fő paraméter” a kézbesítési sebesség. A kiegészítő szolgáltatások, mint „fő paraméterek” használata és hatása fontosságának megértése ezért fontos lehet a felhasználók számára a kiszámíthatóság javítása terén. |
| --- | --- |

65.

3.3.11.   A szolgáltatók technikai eszközeinek használata

| 66. | Akár csak a kiegészítő szolgáltatások esetén, bizonyos szolgáltatók díjazás ellenében technikai eszközöket ajánlhatnak a felhasználók számára, és ezért ezekre vonatkozik az 5. cikk (3) bekezdése. Az ilyen eszközök használata vagy hatása szintén befolyásolhatja a rangsorolást, ezért – ha ezek relevanciája folytán az adott tényező „fő paraméternek” minősül az 5. cikk (1) és(2) bekezdése értelmében – az előző szakaszban leírttal azonos megközelítést kell alkalmazni. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Bizonyos körülmények között például egy online közvetítő szolgáltatás vagy online keresőprogram keretében rendelkezésre álló adatelemző eszköz használata lehetővé teheti a felhasználók számára, hogy jelentősen javítsanak a rangsorolásukon. Ebben az esetben, feltéve, hogy ez a tényező „fő paraméter”, fontos, hogy a szolgáltatók elmagyarázzák, hogy a rangsorolásra gyakorolt hatás pusztán a felhasználók által megszerzett és később alkalmazott információk következménye-e, vagy már önmagában azt a tényt is figyelembe veszik, hogy használják az elemző eszközt. Az utóbbi esetben az elemző eszköz használata a közvetett díjazás egy formájának minősülhet, és ekkor alkalmazni kell az 5. cikk (3) bekezdése szerinti egyedi rendelkezéseket. Az ilyen elemző eszköz jelentősége származhat például abból a tényből, hogy a kínált információk egyediek és lehetővé teszik, hogy a felhasználók javítsák az áruikat vagy szolgáltatásaikat, túl azon a mértéken, amelyre a saját kutatásuk vagy más piaci megoldások alapján képesek lennének, illetve azért, mert az eszköz segítheti az online jelenlétük optimalizálását a platformon vagy azon kívül. |
| --- | --- |

67.

3.3.12.   A gépi tanulás hatása

| 68. | A szolgáltatóknak meg kell határozniuk, hogy a gépi tanulás „fő paraméter”-e. Ha ez így van, még ha a gépi tanulás dinamikus is, megragadható egy „statikusabb” leírás formájában. A felhasználó-orientált megközelítés elfogadására vonatkozó irányadó elvekkel összhangban, ami előírja a megfelelő részletezési szintet, a szolgáltatók összpontosíthatnak a várható „amplitúdó”, azaz a gépi tanulás rangsorolásra gyakorolt hatása méretének magyarázatára. Ez magában foglalhatja azt, hogy a gépi tanulás egyformán érinti-e az összes fő paramétert, és például jelezheti azt, milyen időzítéssel és gyakorisággal vezethet a gépi tanulás a „fő paraméterek” változtatásához. Ha ezek a paraméterek valóban megváltoznak a gépi tanulás következtében, a szolgáltatók kötelesek kiigazítani az 5. cikknek megfelelően előírt leírást. |
| --- | --- |

68.

3.3.13.   A weboldalak értékelése

| 69. | Egy onlinekeresőprogram-szolgáltató figyelembe veheti a weboldalak bizonyos jellemzőit annak érdekében, hogy értékelje azokat abból a szempontból, mennyire bíznak bennük a felhasználók, mennyire biztonságosak, autentikusak, népszerűek vagy milyenek a technológiai jellemzőik. Ha a szolgáltató így tesz, meg kell vizsgálnia és meg is kell magyaráznia, milyen mértékben hat a weboldal jellemzőinek értékelése a rangsorolásra, amennyiben ezek a tényezők „fő paramétereknek” minősülnek. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Ez azzal jár, hogy a szolgáltatók egyedi alapon értékelik, mit tesznek a weblapok értékelése érdekében és ez hogyan érinti a rangsorolást. Ennek keretébe tartozhat például az, hogyan alakítják ki a szolgáltatók a weboldalak egyedi pontszámait számol változó számításba vételével, mint például, hogy a weboldalban bíznak-e a felhasználói, illetve hogy az előzményei között szerepel-e linkek vagy téves információk megosztása. Így a tartalom minősége illetve a weboldal hitelessége szerepet játszhat abban, hogyan teljesít a rangsorolásban. Alternatív megoldásként a weboldal népszerűségére is lehet összpontosítani, ami például mérhető az egyedi látogatók számával és az egy adott időszakban megtekintett oldalak számával. Hasonlóképpen figyelembe vehetők bizonyos technikai szempontok is, például a letöltési sebesség, az, hogy mobileszköz-barát-e a weboldal, a domain kora vagy biztonsága és a weboldal elérhetősége. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Ha a weboldal bizonyos jellemzői fontosabbak másoknál és e szempontok értékelését olyan mértékben tükrözi a rangsorolás, hogy az „fő paraméternek” számít, akkor fontos, hogy a felhasználók megértsék ezt. Ezt a leírás részletezési szintjének is tükröznie kell, biztosítandó azt, hogy a felhasználók számára ez kellőképpen világos legyen. |
| --- | --- |

71.

3.3.14.   A rangsorolási eredmények harmadik fél általi rosszhiszemű manipulációjának elkerülése érdekében tett intézkedések

| 72. | A szolgáltatók gyakran használnak a csalások megelőzésére szolgáló kifinomult mechanizmusokat, amelyek az 5. cikk szerinti „fő paramétereknek” minősülhetnek. |
| --- | --- |

72.

| 73. | A szolgáltatóknak ezért gondosan értékelniük kell, hogy szükséges-e leírniuk a csalások elleni küzdelem érdekében alkalmazott mechanizmusaik alkotóelemeit. Bár fogalmilag ezek a mechanizmusok nem fedhetők fel részletesen anélkül, hogy potenciálisan ne sérüljön a rendeltetésük és a hatásosságuk, a szolgáltatóknak legalább a létezésükről tájékoztatást kell adniuk és magas szintű információval kell szolgálniuk arról, hogyan befolyásolják a rangsorolást, amennyiben ezek „fő paramétereknek” minősülnek. |
| --- | --- |

73.

3.3.15.   Felhasználói értékelések

| 74. | Ha egy adott rangsorolási mechanizmusban a fogyasztói értékelések „fő paraméternek” számítanak, az érintett szolgáltatónak ezt a tényezőt a kellő részletességgel és egyértelműséggel fel kell tüntetnie az 5. cikk alapján szükséges leírásokban. Például bemutatható, hogy az értékelések az adott online közvetítő szolgáltatás vagy online keresőprogram keretében születnek, vagy az értékeléseket e szolgáltatásokon kívül tárolják. Ilyen esetekben azt is fontos lehet tudni a felhasználók számára, hogy tesznek-e bármilyen lépéseket az ilyen értékelések hitelességének ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

74.

3.3.16.   A szolgáltatók intézkedései a jogellenes tartalomellen

| 75. | Amennyiben a szolgáltatók intézkedéseket tesznek a jogellenes online tartalom elleni küzdelem érdekében, figyelembe kell venniük, milyen hatással lehetnek ezek az intézkedések a rangsorolásra és mit lehet szükséges beépíteni a „fő paraméterek” 5. cikkben előírt leírásába. A rangsorolásra gyakorolt hatás szolgáltatónként eltérő lehet, azonban általánosságban a jogellenes tartalom jelenléte vagy ideiglenes jelenléte, illetve a jogellenes tartalom eltávolítása közvetlen hatást gyakorolhat az üzleti felhasználók jogszerű ajánlatainak láthatóságára. Amennyiben ezek az intézkedések „fő paramétereknek” minősülnek, annak eldöntése során, hogy mit írjanak le, a szolgáltatóknak meg kell vizsgálniuk, hogy például az adott szolgáltatás keretében megjelenő jogellenes tartalom típusaival és gyakoriságával kapcsolatban milyen információk és milyen átláthatóság segítheti az üzleti felhasználókat abban, hogy jobban megértsék az adott rangsorolási mechanizmus működését. |
| --- | --- |

75.

4.   HOGYAN VÁLASZTHATÓK ÚGY KI A FŐ PARAMÉTEREK, HOGY MEGELŐZHETŐ LEGYEN A RANGSOROLÁS ROSSZHISZEMŰ MANIPULÁCIÓJA

| 76. | Az 5. cikk (6) bekezdése elismeri, hogy a szolgáltatók „nem kötelesek közzétenni algoritmusokat, sem olyan információkat, amelyekről észszerű bizonyossággal feltételezhető, hogy lehetővé tennék a fogyasztók megtévesztését vagy megkárosítását a keresési eredmények manipulálása révén”. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Ezt a rendelkezést a (27) preambulumbekezdéssel együtt kell értelmezni, ami elismeri, hogy „e rendelet célkitűzése teljesítésének biztosítása érdekében, az online közvetítő szolgáltatók és az onlinekeresőprogram-szolgáltatók kereskedelmi érdekeinek figyelembevétele miatt soha nem lehet megtagadni a rangsorolást meghatározó fő paraméterek felfedését”. (14) |
| --- | --- |

77.

| 78. | Ennek megfelelően, a rangsorolással kapcsolatban az 5. cikkben meghatározott nyilvánosságra hozatali előírásokra vonatkoznak bizonyos korlátozások. Ezek a korlátozások azonban nem a szolgáltatók kereskedelmi érdekeire vonatkoznak, hanem sokkal inkább a fogyasztókra gyakorolt potenciális negatív hatásokra. Mindazonáltal a szolgáltatók számos módon védhetik a „kereskedelmi érdekeiket”. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Először is, az 5. cikk szerinti előírás arra vonatkozik, hogy csak a fő paraméterek leírását kell megadni (valamint ezek viszonylagos fontosságának okait), anélkül, hogy a szolgáltatók kötelesek lennének a rangsorolási mechanizmusaik részletes működésének közzétételére ((27) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Másodsorban, az 1. cikk (5) bekezdésének és az 5. cikk (6) bekezdésének megfelelően, a rendeletet általában és az 5. cikket különösen az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) (üzleti titkokról szóló irányelv) sérelme nélkül kell értelmezni. |
| --- | --- |

80.

| 81. | E második pont magyarázatához fontos megjegyezni, hogy az üzleti titokról szóló irányelv 2. cikkének 1. pontja szerint az „üzleti titok” az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő információ: a) titkos abban az értelemben, hogy – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó körökhöz tartozó személyek számára; b) titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír; c) titokban tartása érdekében az információ feletti ellenőrzést jogszerűen gyakorló személy a körülmények figyelembevételével elvárható lépéseket megtette. |
| --- | --- |

81.

| 82. | A szolgáltatók ezért nem utasíthatják el például a fő paraméterek nyilvánosságra hozását pusztán azon az alapon, hogy a múltban soha nem hoztak nyilvánosságra egy paramétert sem, vagy hogy a kérdéses információ kereskedelmileg érzékeny természetű. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Harmadsorban a szolgáltatók lépéseket tehetnek a rangsorolás harmadik felek általi rosszindulatú manipulációja ellen, ideértve a fogyasztók félrevezetésének kockázatát is (lásd a (27) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

83.

| 84. | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a lehetőség a rosszindulatú manipulációra vonatkozik, mivel az 5. cikk (6) bekezdése arra hivatkozik, hogy a szolgáltatók nem kötelesek kiadni bármely olyan információt, „amelyekről észszerű bizonyossággal feltételezhető”, hogy a fogyasztók ilyen megtévesztését vagy megkárosítását eredményeznék. Ezért egyensúlyt kell teremteni egyrészt a manipulatív és megkárosító viselkedés elleni küzdelem, másrészt az 5. cikknek megfelelően előírt átláthatóság között. |
| --- | --- |

84.

5.   EGYEDI LEÍRÁS SZÜKSÉGES – KÖZVETLEN ÉS KÖZVETETT DÍJFIZETÉS

| 85. | Az 5. cikknek a (25) preambulumbekezdésben megmagyarázott (3) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a szolgáltatók kötelesek leírni azt, ha a felhasználók számára lehetséges a rangsorolás befolyásolása bármilyen közvetlen vagy közvetett díj ellenében, amennyiben ez a lehetőség „fő paraméternek” minősül. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint ezekben az esetekben a szolgáltatók az 5. cikknek a kérdéses szolgáltatóra vonatkozó (1) bekezdésében vagy (2) bekezdésében meghatározott előírásokkal összhangban kötelesek a leírásban feltüntetni:






  a) | annak magyarázatát, ha lehetséges az üzleti felhasználók számára az, hogy a rangsorolást díjfizetés ellenében aktívan befolyásolják; valamint |
| --- | --- | --- |

86.

a)

annak magyarázatát, ha lehetséges az üzleti felhasználók számára az, hogy a rangsorolást díjfizetés ellenében aktívan befolyásolják; valamint

| b) | e díjfizetés rangsorolásra gyakorolt viszonylagos hatásainak magyarázatát. |
| --- | --- |

b)

e díjfizetés rangsorolásra gyakorolt viszonylagos hatásainak magyarázatát.

5.1.   Általános megközelítés

| 87. | A Bizottság a rendeletre vonatkozó javaslata érdekében végzett hatásvizsgálatában azt állapította meg, hogy az üzleti felhasználók és a kereskedelmiweboldal-használók vonatkozásában hiányzik az érdemi számonkérhetőség és kiszámíthatóság a szolgáltatók által használt rangsorolási mechanizmusok tekintetében. A fizetett rangsorolás esetében azt állapították meg, hogy a vállalkozások és különösen a kisvállalkozások számára előnyt jelent, ha megértik, hogyan működnek ezek a lehetőségek. Ezáltal képessé válhatnak arra, hogy úgy döntsenek, nem vesznek részt, ha az eredményként kapott rangsor valószínűleg nem lesz kielégítő a számukra, így megtakarítják a részvételi költséget, vagy dönthetnek úgy, hogy részt vesznek, és részesülnek a fokozott láthatóság előnyeiből. (16) |
| --- | --- |

87.

| 88. | E tekintetben a „díj” kifejezést tág értelemben kell értelmezni. A (25) preambulumbekezdésben található leírás szerint mivel „díjfizetés alatt például olyan befizetés érthető, amelynek fő vagy kizárólagos célja a rangsorolás javítása, valamint olyan közvetett, az üzleti felhasználó által valamilyen egyéb kötelezettség – például kiegészítő szolgáltatások vagy prémium funkciók – elfogadásának formájában létrejött díjfizetés, amelynek a rangsorolás javítása lehet a gyakorlati hatása”. A (25) preambulumbekezdés emellett példát hoz arra, mit takarhat a díjfizetés viszonylagos hatásainak a magyarázata, nevezetesen a „díjfizetés által a rangsorolásra gyakorolt hatás nagysága”. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Az 5. cikk (3) bekezdése alapján előírt információszolgáltatással kapcsolatos jó gyakorlat szerint az írásos magyarázat összekapcsolható olyan technológiai eszközökkel, mint például a díjfizetésnek a rangsorolásra gyakorolt várható hatásait bemutató dinamikus szimulátor. |
| --- | --- |

89.

5.2.   Közvetlen díjfizetés

| 90. | Közvetlen díjfizetés alatt a meghatározás szerint „olyan befizetés érthető, amelynek fő vagy kizárólagos célja a rangsorolás javítása”. (17) Így a szolgáltatók kötelesek megvizsgálni milyen lehetőségeket kínálnak a felhasználók számára arra, hogy fizessenek azért, hogy előrébb kerüljenek a rangsorban, és ezek a lehetőségek hogyan működnek. Az B. melléklet tartalmazza a közvetlen díjfizetés típusainak példáit. |
| --- | --- |

90.

5.3.   Közvetett díjfizetés

| 91. | A közvetett díjfizetés „az üzleti felhasználó által valamilyen egyéb kötelezettség elfogadásának formájában létrejött díjfizetés, amelynek ez [a rangsorolás javítása] lehet a gyakorlati hatása”. (18) Így a szolgáltatók kötelesek megvizsgálni milyen olyan lehetőségeket kínálnak a felhasználók számára, amelyek azzal a gyakorlati hatással járnak, hogy ennek fejében előrébb kerüljenek a rangsorban, és ezek a lehetőségek hogyan működnek. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Az olyan kiegészítő szolgáltatásoknak, mint a fizetés, letét, teljesítés stb. a felhasználók általi használata számos okból gyakorolhat hatást az áruik és szolgáltatásaik rangsorolására. Az 5. cikk szerint szükséges leírásnak ki kell térnie a kiegészítő szolgáltatások e lehetséges használatára, amennyiben ezek az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelő közvetett díjfizetéssel járnak és „fő paramétereknek” minősülnek. Különösen akkor, ha a rangsorolásra gyakorolt ezen hatások bármelyike vagy mindegyike pusztán annak az eredménye, hogy az üzleti felhasználó részt vesz egy adott kiegészítő szolgáltatásban – elszigetelve bármely olyan közvetett hatástól, amelyet a kiegészítő szolgáltatás a felhasználónak más paraméterekkel mért teljesítményre gyakorolhat –, alkalmazni kell az 5. cikk (3) bekezdése szerinti további kötelezettségeket. Az B. melléklet tartalmazza a közvetett díjfizetés lehetséges típusainak egyéb példáit. |
| --- | --- |

92.

6.   HOGYAN KELL LEÍRNI A FŐ PARAMÉTERT?

| 93. | Az 5. cikk (5) bekezdése azt írja elő, hogy a „fő paraméterek” 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett leírásainak „alkalmasnak kell lennie arra, hogy lehetővé tegye az üzleti felhasználók vagy kereskedelmiweboldal-használók számára annak megfelelő megértését, hogy a rangsorolási módszer figyelembe veszi-e, és ha igen, hogyan és milyen mértékben az alábbiakat:







  a) | a fogyasztóknak online közvetítő szolgáltatáson vagy online keresőprogramon keresztül kínált áruk és szolgáltatások jellemzői; |
| --- | --- | --- |

93.

a)

a fogyasztóknak online közvetítő szolgáltatáson vagy online keresőprogramon keresztül kínált áruk és szolgáltatások jellemzői;

| b) | e jellemzők jelentősége a fogyasztók szempontjából; |
| --- | --- |

b)

e jellemzők jelentősége a fogyasztók szempontjából;

| c) | az online keresőprogramok tekintetében a kereskedelmiweboldal-használók által használt weboldal kialakításának jellemzői.” (19) |
| --- | --- |

c)

az online keresőprogramok tekintetében a kereskedelmiweboldal-használók által használt weboldal kialakításának jellemzői.” (19)

| 94. | Általános megállapításként fontos megjegyezni, hogy ha a felhasználók megfelelően megértik, hogyan működik a rangsorolás, akkor képesek lesznek egy kiegyenlítettebb pályán versenyezni, amikor az értékesítési stratégiáikról döntenek. Ezek a stratégiák potenciálisan magukban foglalják mind az áru- és szolgáltatás-optimalizálást, mind pedig az online láthatóságba történő beruházást, ideértve a keresőprogram-optimalizálást és a fizetett rangsorolást is. A felhasználók észszerű módon képesek kell, hogy legyenek annak eldöntésére, fektessenek-e be többet az áruik és szolgáltatásaik bizonyos elemeibe, illetve annak jobb meghatározására, fektessenek-e be, és ha igen, hogyan, a „rangsorolási stratégiákba”. |
| --- | --- |

94.

6.1.   Általános megközelítés

| 95. | Az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően az online közvetítő szolgáltatók kötelesek megadni „a fő paraméterek más paraméterekhez képest meglévő viszonylagos jelentőségének okait”. Hasonlóképpen, az 5. cikk (2) bekezdése alapján az onlinekeresőprogram-szolgáltatók kötelesek megadni „e fő paraméterek viszonylagos jelentőségét”. (20) |
| --- | --- |

95.

| 96. | Ez szükségessé teszi, hogy a szolgáltatók leírják, miért az adott paramétereket választották ki fő paraméterként (lásd a fenti 3.2 above. szakaszt). A szolgáltatók számára jó gyakorlat lehet annak megmagyarázása, hogy a saját egyéni értékelésük szerint hogyan és minek következtében döntöttek a szolgáltatásuk körében a „viszonylagos fontosság” meghatározásáról és a „fő paraméterekről”. |
| --- | --- |

96.

6.2.   A részletezés szintje

| 97. | A szolgáltatóknak meg kell határozniuk a részletezés megfelelő szintjét, figyelemmel az 5. cikkben foglalt kötelezettség céljára, valamint az adott szakmai felhasználói körük számára szükséges és megfelelő részletezettségre, anélkül azonban, hogy túlterhelnék vagy megzavarnák őket. A nyújtandó részletezési szintnek túl kell lépnie a főbb paraméterek egyszerű felsorolásán, és a magyarázó információknak legalább egy „második rétegét” kell szolgáltatnia. |
| --- | --- |

97.

| 98. | A szolgáltatók nem adhatnak meg túl rövid vagy félrevezető leírásokat. Ha például egy szolgáltató úgy dönt, hogy a „minőség” fő paraméter, és tudja, hogy a „minőség” összetevőinek vizsgálata számos tényező összetett elemzését igényli, az általa adott leírásnak világos és érthető nyelvet használva kell tükröznie ezt a tényt. Hasonlóképpen, szintén nem kellően egyedinek minősülhet annak a puszta leírása, hogy egy fő paraméterre hatással lehetnek a „keresési előzmények”, különösen, ha a szolgáltató tudja, hogy csak a keresési előzmények bizonyos adott elemeit veszik figyelembe. |
| --- | --- |

98.

| 99. | A fő paraméterek leírásának kidolgozása során, ideértve ezek viszonylagos fontosságának mögöttes okait is, fontos, hogy a szolgáltatók világosan és a félreértéseket elkerülve fogalmazzanak. Például, ha a fő paraméterek egyike a „minőség”, a szolgáltatóknak mérlegelniük kell azt, hogy pontosan leírják, a rangsorolási mechanizmusaik tekintetében miből áll a „minőség”, mivel elképzelhető, hogy ez alatt szolgáltatásonként mást értenek és mérnek. Egy másik példa lehet az, ha a paraméter a kapott pontszámon alapul, mely esetben a szolgáltatóknak mérlegelniük kell annak leírását, milyen tényezőket vesznek figyelembe a pontszám odaítélésekor. Ezeknek a leírásoknak, ha csak lehet, objektív tényezőkre kell hivatkozniuk, például termékkategóriákra vagy árakra/ársávokra. Hasonlóképpen, az értékelésekre történő hivatkozáskor, a különböző típusú értékeléseknek a felhasználó összpontszámában és rangsorolásában szereplő súlya eltérő lehet például a fogyasztó által keresett egyedi terméktől vagy szolgáltatástól függően. Például az éttermek kínálhatnak ételt az asztali kiszolgálás mellett elvitelre is, mely szolgáltatás esetén más tényezők lehetnek többé vagy kevésbé fontosak. Adott esetben ezt, a nyilvánvaló tényeken túl meg kell magyarázni. Ugyanez igaz arra a forgatókönyvre, amikor a frissebb értékelések nagyobb súllyal szerepelnek, mint a régebbiek. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Ha ez releváns, az 5. cikkben foglalt előírásoknak történő megfelelés érdekében a szolgáltatók azt is bemutathatják, hogyan hathat a vállalat belső stratégiája arra, mit lát a fogyasztó a szolgáltatásban, például ha a fő paramétereket befolyásolni lehet bizonyos termékekre vonatkozó ajánlatok előtérbe helyezésével, annak alapján, hogy a szolgáltató saját megítélése szerint mi lesz a következő nagy fogyasztói trend. A leírásnak kellően részletesnek kell lennie azzal kapcsolatban, mit vettek figyelembe az ilyen döntéshozatal során, annak érdekében, hogy a felhasználók értelmezhető magyarázatot kapjanak a fő paraméterekről. |
| --- | --- |

100.

6.3.   A közvetlen és közvetett díjfizetés részletezési szintje

| 101. | Amennyiben a használt fő paraméterek lehetővé teszik a rangsorolás díjfizetés útján történő befolyásolását, az érintett szolgáltatóknak meg kell vizsgálniuk, hogyan alakították ki ezeket a lehetőségeket. Ilyen esetekben a legjobb gyakorlat az lehet, ha a „fizetett rangsorolás” opciók és a hatásuk amplitúdójának leírása mellet magyarázattal szolgálnak az adott opció mögötti indokokról és annak lehetséges hatásáról is. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Adott esetben a fizetett rangsorolás opciók leírása, mint legjobb gyakorlat, kereszthivatkozást tartalmazhat a megkülönböztetett bánásmódról a 7. cikk (3) bekezdésének c) pontja és a 7. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint adott leírásokra. A megkülönböztetett bánásmód az 5. cikk szerinti „fő paraméternek” minősülhet. Az említett rendelkezés szerinti leírás mellett a kereszthivatkozás bemutatja a felhasználók számára a szolgáltató saját szolgáltatásaira vagy áruira alkalmazott megkülönböztetett bánásmód mögött rejlő „fő gazdasági, kereskedelmi vagy jogi indokokat”, amelyeket a szolgáltatók a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően kötelesek megjelölni. |
| --- | --- |

102.

6.4.   A leírás világos és érthető megfogalmazására vonatkozó előírás

| 103. | A korábban megjegyzettek szerint, a 3. cikk (1) bekezdésével együtt értelmezett 5. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően, a fő rangsorolási paraméterek leírásait világosan és érthetően kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Az egyes szolgáltatóknak kell értékelniük azt, hogy a leírásuk megfelel-e ennek a követelménynek. A leírás megfogalmazási módjának átgondolása általában a leírás egyértelműségéhez és olvashatóságához is hozzájárul. |
| --- | --- |

104.

| 105. | A szolgáltatóknak a leírás készítésekor azt is meg kell vizsgálniuk, ki a közönségük. Bizonyos esetekben inkább a technikaibb jellegű leírásokra lehet igény és szükség, figyelemmel arra, hogy a leírás szakmai felhasználóknak szól. A világos és érthető megfogalmazásra vonatkozó követelményt nem érintve, a szakemberekről főszabályként feltételezhető az, hogy a fogyasztókhoz képest részletesebb és technikaibb jellegű információkat igényelnek és értenek meg. |
| --- | --- |

105.

6.5.   Prezentációs eszközök

| 106. | Az egyes szolgáltatóknak maguknak kell eldönteni, hogy hogyan igazítja legjobban a szolgáltatásaihoz a fő rangsorolási paraméterek leírását. Ez szükségessé teheti azt, hogy az írott leíráson túli technikák alkalmazásának lehetőségét is megvizsgálja, és olyan kiegészítő lépéseket tegyen, amelyek elősegíthetik, hogy a fogyasztók megfelelően megértsék, hogyan működik az adott rangsorolási mechanizmus. Ezeket a kiegészítő lépéseket hozzá lehet igazítani a különböző felhasználók eltérő igényeihez. |
| --- | --- |

106.

| 107. | A „közvetlen és közvetett díjfizetés” – ha ez „fő paraméternek” minősül – rangsorolásra gyakorolt hatásának bemutatása érdekében készített írásbeli magyarázat például összekapcsolható olyan technológiai eszközökkel, mint a díjazásnak a rangsorolásra gyakorolt várható hatását és annak mértékét bemutató dinamikus szimulátor. A magyarázatnak elvben egyértelműen be kell mutatnia milyen hatásokat gyakorol a különféle technikák használata – önmagában vagy másokkal együttesen – a szokásos rangsorolási mechanizmusra, amennyiben az adott szolgáltatás esetében így működnek ezek az opciók. A szolgáltatók számára hasznos lehet mérlegelni azt, hogy a fentiek kivitelezhetők-e egy alapértékre történő hivatkozással. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Bizonyos alaptechnikák segíthetnek abban, hogy a felhasználók kiigazodjanak a szolgáltatott információkban. Ez akár olyan egyszerű dolog is lehet, mint az, hogy világos szerkezetet kell használni, címekkel és alcímekkel, amelyek rámutathatnak a fent említett kiegészítő tevékenységekre. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Elképzelhető, hogy a szolgáltatók a felhasználók egy csoportján kívánnak tesztelni egy lehetséges megközelítést vagy egy rendelkezésre álló eszköz használatát megvizsgálni, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a leírást a szándéknak megfelelően értelmezik, vagy esetleg egy olyan eszközt kívánnak beépíteni a rendszerbe, amelynek segítségével visszajelzést kaphatnak a felhasználóktól arra nézve, hogy a leírás hasznos-e és a kellően részletes-e. Ez a visszajelzés úgy is beszerezhető, ha a leírást a felhasználók reprezentatív csoportján tesztelik. Bár ez nem kifejezett előírás, de az ilyen intézkedések elősegíthetik annak biztosítását, hogy a szolgáltatók megfeleljenek az 5. cikk követelményeinek. |
| --- | --- |

109.

7.   HOL KELL LEÍRNI A FŐ PARAMÉTEREKET

7.1.   Online közvetítő szolgáltatások

| 110. | Az 5. cikk (1) bekezdése előírja, hogy az online közvetítő szolgáltatók a szerződéses feltételeikben kötelesek leírni a fő paramétereket, ideértve e fő paraméterek viszonylagos jelentőségének okait is. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Meg kell jegyezni, hogy a „szerződéses feltételek” kifejezés széles értelmű fogalom. A 2. cikk 10. pontjában található meghatározás szerint ebbe a körbe tartoznak: „elnevezésüktől vagy formájuktól függetlenül mindazon feltételek vagy előírások, amelyek a szerződéses jogviszonyt szabályozzák” az ilyen szolgáltatók és a felhasználók között, és amelyeket egyoldalúan határoz meg az adott szolgáltató. Más szavakkal, a leírás más formában is megjelenhet, de akkor is úgy tekintik, hogy az a szolgáltató szerződéses feltételeiben került meghatározásra az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Bár a fő rangsoroló paraméterek leírása a szerződéses feltételek részét kell hogy képezze, az online közvetítő szolgáltatók választhatják meg, hogyan közlik azt a legjobb módon az üzleti felhasználóikkal és hogyan emelik ki az előírt leírást. Például lépéseket tehetnek annak érdekében, hogy az üzleti felhasználóikat a leírás pontos helyére vezessék és/vagy beépítsék azt a „kérdések és válaszok” rovatba, oktatóanyagokba, iránymutatásokba, felugró ablakokba, videoüzenetekbe vagy más formákba. Az információ azonban nem lehet inkonzisztens és nem is terjedhet át különböző eszközökre vagy médiumokra, ha ez azt eredményezné, hogy a kérdéses információ többé már nem lesz könnyen elérhető vagy világos és érthető. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Nem érintve a szolgáltatók által az adott esetekben használható megoldásokat, a szolgáltatók mérlegelhetik azt, hogy kialakítsanak egy egységes pontot (például egy felhasználói „vezérlőpulton”), ahol meghivatkozható vagy bemutatható a rangsorolási átláthatóságot megmagyarázó valamennyi rendelkezésre álló releváns információs eszköz. Alternatív megoldásként a tájékoztatás megsokszorozható a különféle információs eszközökön – feltéve, hogy megfelelnek a 3. cikkben és az 5. cikkben meghatározott jogi előírásoknak. |
| --- | --- |

113.

| 114. | A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az online közvetítő szolgáltatók szerződéses feltételei könnyen az üzleti felhasználók rendelkezésére kell hogy álljanak a kapcsolatuk minden szakaszában, ideértve a szolgáltatókkal történő szerződéskötést megelőző időszakot is. Ezért mindezen információknak a jövőbeli üzleti felhasználók számára is elérhetőnek kell lenni. |
| --- | --- |

114.

7.2.   Keresőprogramok

| 115. | Az 5. cikk (2) bekezdése előírja, hogy az onlinekeresőprogram-szolgáltatók kötelesek elhelyezni egy „könnyen és nyilvánosan hozzáférhető világos és érthető leírást (...) online keresőprogramjaik felületén”. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Ez azt jelenti, hogy a leírást egy könnyen hozzáférhető helyen kell elhelyezni az online keresőprogram weboldalán. Ez lehet egy olyan terület, ahol nem szükséges az, hogy a felhasználók belépjenek vagy regisztráljanak ahhoz, hogy képesek legyenek elolvasni a leírást. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Az 5. cikk (2) bekezdésében foglalt korlátok között az onlinekeresőprogram-szolgáltató feladata annak felmérése és meghatározása, hol biztosítja a szükséges leírást a rangsorolásról. E döntés során a szolgáltató mérlegelheti hogyan viselkednek a szolgáltatásának használói, annak érdekében, hogy a viselkedésüknek megfelelő megoldást találjon. Ha például a felhasználók azért használják a szolgáltatást, mert az egy kattintásra eredményt szolgáltat, akkor a leírásra is alkalmazható ugyanez az elv. Ez azt jelentheti, hogy ha a leírást egy linken keresztül érik el, akkor a linknek közvetlenül a leírásra kell mutatnia és nem igényelhet további böngészést a megtalálása. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Hasonlóképpen, egy onlinekeresőprogram-szolgáltató szintén mérlegelheti azokat a módszereket, amelyeket sikeresen használ a szolgáltatásában arra, hogy a felhasználók figyelmét a már meglévő egyes jellemzőkre irányítsa. Ez történhet például ikonok, címkék vagy szalagok használatával. Hasonló módszert használva így biztosítható az, hogy a leírás könnyen elérhető legyen, úgy elhelyezve, ahogy arra a szolgáltatás használói arra számítanak, vagy amihez hozzászoktak. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Az onlinekeresőprogram-szolgáltatók szintén mérlegelhetik, hogyan érik el a szolgáltatásaikat a felhasználók. Ha ez például hangasszisztensek használatával történik, a szolgáltatók felmérhetik azt, a szolgáltatásuk használói hogyan találnak megoldást arra, hogy a szolgáltatással kapcsolatos egyéb információkhoz hozzáférjenek. Ha ez egy eredményes módszer, lehetséges, hogy a szolgáltatók meg kívánják ezt ismételni, hogy a kereskedelmiweboldal-használók ugyanilyen módon találhassák meg a leírást. |
| --- | --- |

119.

8.   MIKOR KELL MEGVÁLTOZTATNI A FŐ PARAMÉTEREK LEÍRÁSÁT?

8.1.   A leírás naprakészen tartása

| 120. | Bár csak az 5. cikk (2) bekezdése tartalmaz kifejezett előírást arra nézve, hogy a fő rangsorolási paraméterek leírását naprakészen kell tartani, egy ugyanilyen követelményt implicit módon az 5. cikk (1) bekezdése is magában foglal. Az utóbbi rendelkezés ugyanis a rangsorolást meghatározó fő paraméterek leírását írja elő, nem azokét, amelyek meghatározták a rangsorolást. Továbbá ebben a helyzetben a leírást a szolgáltatásra vonatkoztatva kell elkészíteni, amelyet pedig a szolgáltató naprakészen tart. Másként nem érhető el a kiszámíthatóság javításának célkitűzése, a leírás pedig nem tényleges adatokon alapulna, ellentétben azzal amit a (27) preambulumbekezdés kifejt. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Ennek értelmében a szolgáltatók kötelesek naprakészen tartani a szükséges leírásokat. E célból szükséges lehet, hogy rendszeresen mérlegeljék, továbbra is megfelelnek-e a jogi követelményeknek, vagy nem kell-e frissíteni a leírásokat. A szolgáltatók szabadon tervezhetik meg az annak meghatározását szolgáló rendszereiket, hogy ezt megteszik-e, és ha igen, akkor mikor és hogyan, figyelembe véve az olyan elemeket, mint hogy milyen gyakoriak a változások, milyen hatásokkal járnak ezek a változások, és mikor kerül sor a szolgáltatásuk körében használt olyan kísérletekre (pl. A/B tesztelés) vagy egyéb technikákra (pl. gépi tanulás), amelyek változtatásokat eredményeznek a rangsorolást meghatározó „fő paraméterek” tekintetében. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Ha az egyedi értékelés eredménye azt mutatja, hogy a fő rangsorolási paraméterek leírásának frissítésére van szükség, akkor az online közvetítő szolgáltatók kötelesek az üzleti felhasználókat ezekről a változtatásokról előzetesen értesíteni a 3. cikkel összhangban (lásd a 9.1 below. szakaszt lentebb). Az onlinekeresőprogram-szolgáltatók tekintetében nincs ilyen előírás, mivel ők kötelesek biztosítani a leírásaik nyilvános elérhetőségét (5. cikk (2) bekezdés). |
| --- | --- |

122.

8.2.   Ideiglenes változások

| 123. | A szolgáltatók eseti alapon kötelesek meghatározni, hogy rangsorolási mechanizmusaik módosításai, ideértve az ideiglenes jellegűeket is, eredményeznek-e változást a „fő paraméterek” tekintetében, és szükségessé teszik-e az ezekre vonatkozó leírások megváltoztatását az 5. cikknek történő megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

123.

| 124. | A szolgáltatók nem feltételezhetik, hogy a paraméterek, a súlyozás vagy más rangsorolási jellemzők változtatásának ideiglenes jellege azzal jár, hogy a fő paraméterek leírását nem kell megváltoztatni. Egyszeri események, például sportesemények következtében jelentősen megnövekedhet a fogyasztói kereslet, ami ideiglenes változásokat eredményezhet a rangsorolást meghatározó fő paraméterek tekintetében. Ugyanez vonatkozik az olyan promóciós eseményekre is, mint a „fekete péntek”, a nyaralási szezon, vagy például a karácsony előtti vásárlási időszak. Amikor a szolgáltatók ilyen esetekben megváltoztatják a „szokásos” rangsorolási módszereiket, például bizonyos paramétereknek nagyobb súlyt biztosítanak (pl. „kézbesítési sebesség”, „ár” vagy az olyan fogalmaknak, mint a „márka vonzerő” vagy a „minőség”, amelyek feltehetően több tényezőből állnak össze), új paramétereket adnak hozzá, másokat pedig háttérbe szorítanak, és ezek a módosítások érintik a fő paramétereket, a szolgáltatóknak ezek leírását is módosítaniuk kell. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Az is jó gyakorlat lehet a szolgáltatók számára, ha a fő paraméterek leírásában megpróbálják megragadni a rangsorolási mechanizmusok esetleges „szokásos” dinamikus jellemzőit. Az a tény, hogy ezek „szokásos” jellemzők, jelentheti azt, hogy ezek a „fő paraméterek” vagy a fő paraméterek viszonylagos fontosságának okai. Előfordulhat például, hogy egy e-kereskedelmi piactér szolgáltatója egy adott visszatérő értékesítési esemény idején strukturálisan növelni kívánja az „ár” paraméter súlyozását. |
| --- | --- |

125.

8.3.   Kísérletek

| 126. | Ha a szolgáltatók kísérleteket használnak, beleértve a változások A/B tesztelését vagy csalás elleni mechanizmusokat alakítanak ki, akkor eseti alapon kell megvizsgálniuk, hogy ezek hatással van-e, és ha igen, hogyan a szolgáltatásaik körében végzett rangsorolásra, és különösen azt, szükségessé teszi-e a fő rangsorolási paraméterek 5. cikk szerinti leírásának megváltoztatását. Főszabályként a szolgáltatóknak ilyenkor olyan elemeket kell figyelembe venniük, mint a kísérlet gyakorisága és hatása, valamint a tesztközönség vagy a teszteléssel érintett földrajzi régió nagysága. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Azokban az esetekben, ha a kísérletet „élőben” végzik (ami azt jelenti hogy a „tesztközönség” szükségképpen nem különböztethető meg a „többi” alapfelhasználótól), előfordulhat, hogy a kísérlet hatással van az összes felhasználó által kínált áruk és szolgáltatások viszonylagos kiemelésére. Ennek megfelelően első lépésként lehet, hogy a szolgáltatóknak arra kell reflektálniuk, hogy a kísérletüket egy alapvetően elszigetelt tesztkörnyezetben kellene-e elvégezni. Ha az egyedi kísérletek nem elszigetelten történnek, előfordulhat, hogy a szolgáltatóknak különösen az kell mérlegelniük, hogy a) maga a kísérlet hatást gyakorol-e a rangsorolásra, és ha igen, akkor a tesztelt paraméter olyan „fő paraméter”-e, amihez leírás szükséges; és b) a kísérlet teljes lefolytatása jelentheti-e azt, hogy a tesztelt paraméter megváltoztatja a rangsorolási mechanizmusukat és olyan „fő paraméter” lesz, amihez leírás szükséges. |
| --- | --- |

127.

9.   A FŐ PARAMÉTEREK LEÍRÁSÁNAK FRISSÍTÉSEKOR ELVÉGZENDŐ LÉPÉSEK

9.1.   Az online közvetítő szolgáltatásoknak a javasolt változtatások bejelentésére vonatkozó kötelezettsége

| 128. | Az online közvetítő szolgáltatók szerződéses feltételeinek tartalmazniuk kell a rangsorolást meghatározó fő paraméterek leírásait (5. cikk (1) bekezdés). A 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően, ha az ilyen szolgáltatók meg kívánják változtatni a szerződéses feltételeiket, akkor legalább 15 nappal ennek alkalmazása előtt értesíteniük kell a javasolt változtatásokról az üzleti felhasználóikat. Az értesítési időszak alkalmazása alóli egyetlen kivétel az, ha: a) az online közvetítő szolgáltatóra olyan jogi vagy szabályozási kötelezettség hárul, amely szerint szerződési feltételeit oly módon kell módosítania, amely nem teszi lehetővé számára az értesítési időszak betartását, vagy; b) az online közvetítő szolgáltatónak rendkívüli jelleggel kell módosítania szerződési feltételeit valamely előre nem látható és küszöbön álló veszélyre reagálva, hogy csalással, rosszindulatú szoftverekkel, kéretlen üzenetekkel, adatvédelmi incidensekkel vagy egyéb kiberbiztonsági kockázatokkal szemben védelmezze az online közvetítő szolgáltatásokat, a fogyasztókat vagy az üzleti felhasználókat. Az értesítési időszak nem vonatkozik továbbá a pusztán szerkesztői természetű változtatásokra (azaz az olyan változtatásokra, amelyek nem változtatják meg a szerződéses feltételek tartalmát vagy jelentését). A „szerkesztői változtatások” fogalmából szükségképpen kizártak a „fő paraméterekre” vonatkozó változtatások, mivel azok megváltoztatják a szerződéses feltételek tartalmát vagy jelentését. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Ez azt jelenti, hogy ha megváltozik a fő paraméterek leírása, akkor elvileg legalább egy 15 napos értesítési időszakot kell biztosítani az üzleti felhasználók számára mielőtt a változtatás hatályba lép. Fontos megjegyezni, hogy a 15 nappal korábban történő értesítés a jogszabályi minimumkövetelmény. A 3. cikk (2) bekezdése alapján hosszabb értesítési időszakot kell biztosítani, ha ez szükséges ahhoz, hogy az üzleti felhasználók elvégezzék az adott változtatásnak való megfelelés érdekében elvárt technikai vagy kereskedelmi módosításokat. |
| --- | --- |

129.

| 130. | A 3. cikk (2) bekezdése alapján továbbá az online közvetítő szolgáltatóknak tartós adathordozón kell tájékoztatniuk az üzleti felhasználókat bármely ilyen javasolt változtatásról. A „tartós adathordozót” a rendelet a következőképpen határozza meg: olyan „eszköz, amely az üzleti felhasználók számára lehetővé teszi a személyesen nekik címzett adatoknak a jövőben is hozzáférhető módon és az adatok felhasználási céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt adatok változatlan formában történő megjelenítését.” (21) |
| --- | --- |

130.

| 131. | Előfordulhat, hogy az egyértelműség javítása érdekében az online közvetítő szolgáltatók biztosítani kívánják, hogy a fő paraméterek leírásai könnyen azonosíthatók legyenek. E tekintetben a legjobb gyakorlatok közé tartozik az, ha egy e célt szolgáló oldalon elérhetők a leírások korábbi változatai vagy az időközben végzett változtatásokra vonatkozó információk. Ettől függetlenül az üzleti felhasználók általi megfelelő megértést elősegítő jó gyakorlat az is, ha elmagyarázzák a változtatások gyakorlati következményeit. |
| --- | --- |

131.

9.2.   Az online keresőprogramok kötelezettsége a leírás naprakészen tartására

| 132. | Az 5. cikk (2) bekezdése értelmében az onlinekeresőprogram-szolgáltatóknak gondoskodniuk kell arról, hogy naprakészen tartsák a fő rangsorolási paramétereik leírását. |
| --- | --- |

132.

| 133. | A leírások esetleges ilyen frissítései tekintetében a fenti 9.1 above. szakaszban hivatkozott legjobb gyakorlatokra utalunk. |
| --- | --- |

133.

10.   A KERESŐPROGRAMOK ARRA VONATKOZÓ EGYEDI KÖTELEZETTSÉGEI, HOGY A KERESKEDELMIWEBOLDAL-HASZNÁLÓK SZÁMÁRA LEHETŐVÉ TEGYÉK A HARMADIK FÉL ÁLTALI BEJELENTÉSEK TARTALMÁNAK MEGVIZSGÁLÁSÁT

| 134. | Az 5. cikk (4) bekezdése szerint az onlinekeresőprogram-szolgáltatók kötelesek a kereskedelmiweboldal-használók számára lehetővé tenni a harmadik fél általi bejelentések tartalmának megvizsgálását, amennyiben ezek következtében a szolgáltató megváltoztatta a rangsorolást vagy az adott weboldalt eltávolította a rangsorból. |
| --- | --- |

134.

| 135. | A (26) preambulumbekezdés kifejti, hogy ez a kötelezettség hozzájárulhat a versenyellenes bejelentések formájában jelentkező esetleges visszaélések visszaszorításához, és tükrözi azt, hogy az onlinekeresőprogram-szolgáltatók számára szerződéses jogviszonyok hiányában nehézséget jelenthet az összes releváns kereskedelmiweboldal-használó értesítése. |
| --- | --- |

135.

---

(1)  „Online közvetítő szolgáltató” a rendelet 2. cikkének 3. pontjában meghatározottak szerint „bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely online közvetítő szolgáltatást nyújt vagy kínál igénybevételre üzleti felhasználók részére”. „Online közvetítő szolgáltatás” a rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározottak szerint „olyan szolgáltatás, amely megfelel valamennyi alábbi követelménynek: a) az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az információs társadalom szolgáltatásának minősül; b) lehetővé teszi az üzleti felhasználók számára áruk és szolgáltatások fogyasztóknak való kínálását azzal a céllal, hogy előmozdítsa az üzleti felhasználók és a fogyasztók közötti közvetlen ügyletek kezdeményezését, tekintet nélkül arra, hogy az ügyletekre végül hol kerül sor; c) üzleti felhasználók részére nyújtják az említett szolgáltatások nyújtója és olyan üzleti felhasználók között létrejött szerződéses jogviszony alapján, akik a fogyasztók részére árukat és szolgáltatásokat kínálnak.”

(2)  „Onlinekeresőprogram-szolgáltató” a rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározottak szerint „bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely online keresőprogramot biztosít vagy kínál igénybevételre fogyasztók részére.”„Online keresőprogram” a rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározottak szerint „olyan digitális szolgáltatás, amelynek segítségével a felhasználók kéréseket vihetnek be azzal a céllal, hogy elvileg az összes weboldalon vagy egy adott nyelvhez tartozó összes weboldalon kulcsszó, hangalapú kérés, kifejezés vagy egyéb formában megadott lekérdezés alapján bármilyen témában kereséseket végezzenek, és amely bármilyen formátumban olyan eredményeket ad meg, amelyekben megtalálhatók a keresett tartalommal kapcsolatos információk.”

(3)  HL L 186., 2019.7.11., 57. o.

(4)  A rövidség érdekében az iránymutatásban a „szolgáltató” kifejezés eltérő rendelkezés hiányában az online közvetítő szolgáltatókat és az onlinekeresőprogram-szolgáltatókat is jelenti. Hasonlóképpen, ismét csak eltérő rendelkezés hiányában, a „felhasználók” kifejezés egyaránt jelenti az üzleti felhasználókat és a kereskedelmiweboldal-használókat, a rendelet 2. cikke 1. és 7. pontjának megfelelően. Eltérő rendelkezés hiányában az iránymutatásban említett cikkek és preambulumbekezdések a rendeletre vonatkoznak.

(5)  A (25) preambulumbekezdés tükrözi a „megfelelő érthetővé tétel” szint által elérendő hatásokat: „A leírás tartalma – többek között a fő paraméterek száma és típusa – ennek megfelelően nagymértékben változhat az adott online közvetítő szolgáltatástól függően, azonban ennek a leírásnak megfelelően érthetővé kell tennie az üzleti felhasználók számára azt, hogy a rangsorolási mechanizmus hogyan veszi figyelembe az üzleti felhasználó által kínált aktuális áru vagy szolgáltatás jellemzőit, és ezen áruk vagy szolgáltatások relevanciáját az adott online közvetítő szolgáltatás fogyasztói számára”.

(6)  A (25) preambulumbekezdés e tekintetben számos példát sorol fel a rangsorolási mechanizmusok kialakításának azokra az elemeire, amelyeknek segíteniük kell az üzleti felhasználókat a szükséges megfelelő megértésben, ideértve: az „üzleti felhasználók által kínált áruk vagy szolgáltatások minőségének mérésére használt indikátorok”, a „szerkesztőprogramok használata és ezek képessége az adott áruk és szolgáltatások rangsorolására”, a „díjfizetés által a rangsorolásra gyakorolt hatás nagysága”, valamint „a magához az áruhoz vagy szolgáltatáshoz nem vagy csak távolról kapcsolódó elemek, például az online ajánlat kialakításának jellemzői”.

(7)  További információkért lásd például a következő honlapot: https://en.wikipedia.org/wiki/Search_syndication

(8)  Kiemelés tőlünk.

(9)  A rendelet 1. cikkének (3) bekezdése.

(10)  A rangsorolási átláthatósági kötelezettség részeként a szolgáltatók a fő paraméterek „viszonylagos fontosságának” leírására is kötelesek; ezt az 6.2. szakasz tárgyalja.

(11)  Ahogyan az előbbiekben megjegyeztük, azon az online közvetítő szolgáltatók esetén, amelyek a szerződéses feltételeikbe kívánják foglalni a fő paramétereket és a kapcsolódó indokokat, a szerződéses feltételek bármely ilyen változtatására alkalmazni kell a 3. cikk szerinti követelményeket.

(12)  Ez például olyan skálán mozoghat, hogy számos termék vagy szolgáltatás viszonylagos kiemelése csak elhanyagolható mértékben változik és csak az esetek szűk körében, míg más esetben a különböző fogyasztók számára rendszeresen teljesen eltérő termékek vagy szolgáltatások jelennek meg.

(13)  Lásd még az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz kapcsolódó BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUMOT, HATÁSVIZSGÁLATOT, SWD/2018/138 final, 1.6, 2.2 és 7.1. szakaszok.

(14)  Kiemelés tőlünk.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/943 irányelve (2016. június 8.) a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről (HL L 157., 2016.6.15., 1. o.).

(16)  Ugyanott 5.

(17)  A rendelet (25) preambulumbekezdése.

(18)  A rendelet (25) preambulumbekezdése, beillesztés az egyértelműség érdekében.

(19)  Kiemelés tőlünk.

(20)  Kiemelés tőlünk.

(21)  A rendelet 2. cikkének 13. pontja.

---

I. MELLÉKLET

Szemléltető példák a rangsorolási paraméterekre

| A honlaptérkép minősége |
| --- |
| Oldalbetöltési sebesség |
| Biztonság (pl. HTTPS) |
| Képek (pl. típus, szám, minőség) |
| Fogyasztói vélemények (pl. szám, minősítés, legutolsó) |
| A kereskedő és a fogyasztó közötti kommunikáció (pl. megválaszolt kérdések, válaszadási készség) |
| Vitarendezési előzmények (pl. fogyasztói panaszok száma, megoldások) |
| Megvalósult értékesítések (pl. szám, legutolsó) |
| Ár |
| Internetforgalom, keresési teljesítmény |
| „Offline” szolgáltatási minőségi mutatók (pl. szálláshelyek csillagbesorolása, kézbesítési teljesítmény, a helyek, márkák stb. társadalmi ismertsége) |
| Bizalmi intézkedések (pl. részvétel a platform letéti szolgáltatásaiban, nyilvántartott szervezet, ágazati tanúsítási rendszerek/ikonok, adatvédelmi pecsétek/tanúsítványok) |
| Adatvédelmi „pontszám”, pl. az alkalmazások egy alkalmazás-áruház által felülvizsgált adatvédelmi szabályzatai alapján |
| Webes hozzáférhetőség |
| (Több) eszközre való adaptálhatóság |
| Tartalom minősége (pl. weblaplinkek, gazdagság, nyelvi minőség, nyelvek száma stb. alapján) |
| Kulcsszavak címkézése (pozitív – szám, részletezési szint, és negatív – „töltelék”) |
| Cím pontossága és relevanciája (pl. márka, műszaki leírás stb.) |
| Piacra lépés időpontja |
| Rövid válaszok, például a kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, vagy a gyakran feltett kérdésekre adott válaszok |
| Fizetett rangsorolás (ideértve az online közvetítő szolgáltatások vagy online keresőprogramok általi rangsorolást is)






  — | ajánlat |

A honlaptérkép minősége

Oldalbetöltési sebesség

Biztonság (pl. HTTPS)

Képek (pl. típus, szám, minőség)

Fogyasztói vélemények (pl. szám, minősítés, legutolsó)

A kereskedő és a fogyasztó közötti kommunikáció (pl. megválaszolt kérdések, válaszadási készség)

Vitarendezési előzmények (pl. fogyasztói panaszok száma, megoldások)

Megvalósult értékesítések (pl. szám, legutolsó)

Ár

Internetforgalom, keresési teljesítmény

„Offline” szolgáltatási minőségi mutatók (pl. szálláshelyek csillagbesorolása, kézbesítési teljesítmény, a helyek, márkák stb. társadalmi ismertsége)

Bizalmi intézkedések (pl. részvétel a platform letéti szolgáltatásaiban, nyilvántartott szervezet, ágazati tanúsítási rendszerek/ikonok, adatvédelmi pecsétek/tanúsítványok)

Adatvédelmi „pontszám”, pl. az alkalmazások egy alkalmazás-áruház által felülvizsgált adatvédelmi szabályzatai alapján

Webes hozzáférhetőség

(Több) eszközre való adaptálhatóság

Tartalom minősége (pl. weblaplinkek, gazdagság, nyelvi minőség, nyelvek száma stb. alapján)

Kulcsszavak címkézése (pozitív – szám, részletezési szint, és negatív – „töltelék”)

Cím pontossága és relevanciája (pl. márka, műszaki leírás stb.)

Piacra lépés időpontja

Rövid válaszok, például a kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, vagy a gyakran feltett kérdésekre adott válaszok

Fizetett rangsorolás (ideértve az online közvetítő szolgáltatások vagy online keresőprogramok általi rangsorolást is)

—

ajánlat

| — | hirdetés minősége, kontextusa |
| --- | --- |

—

hirdetés minősége, kontextusa

| — | a hirdető megbízhatósága |
| --- | --- |

—

a hirdető megbízhatósága

Az ajánlat mérete (pl. a termék- vagy szolgáltatás-ajánlat szélessége, vagy az alkalmazás-áruház rangsorolásában külön szereplő, alkalmazáson belüli vásárlások)

Szerkesztési eljárások és egyedi kiválasztási kritériumok (pl. a platformon felülvizsgált alkalmazások vagy művészeti projektek)

Kiigazítási algoritmusok (például a levélszemét, frissesség, minőség tekintetében)

Mobilalkalmazás-törlési arány

Visszafordulási arányok

A/B tesztelés (a hatást olyan elemek befolyásolhatják, mint az időzítés – csúcsidőszak, időtartam és mintaméret)

Randomizáció

Személyre szabás

| — | a személyre szabás mértéke (a szóba jöhető jellemzők száma és típusa), ez függhet-e, és ha igen, mennyire, a felhasználók „adatvédelmi beállításaitól” stb. |
| --- | --- |

—

a személyre szabás mértéke (a szóba jöhető jellemzők száma és típusa), ez függhet-e, és ha igen, mennyire, a felhasználók „adatvédelmi beállításaitól” stb.

| — | földrajzi hely, a keresés időzítése |
| --- | --- |

—

földrajzi hely, a keresés időzítése

| — | a felhasználó keresési előzményei, beszerzési előzmények |
| --- | --- |

—

a felhasználó keresési előzményei, beszerzési előzmények

| — | az alapbeállítások átállítása |
| --- | --- |

—

az alapbeállítások átállítása

| — | szűrők hatása (és a megmaradó paraméterek) |
| --- | --- |

—

szűrők hatása (és a megmaradó paraméterek)

Több platformon való jelenlét (pl. egy versengő platformon való olcsóbb árazás negatív hatása a rangsorolásra, közösségi média „pontozás”, az oldal hivatkozási/link aránya, a hivatkozások gyakorisága, a hivatkozó oldalak vagy blogok elismertsége)

Az új belépő üzleti felhasználók „márka-vonzereje”, amelyet az érintett online közvetítő szolgáltatásokon kívüli tényezők használatával mérnek (pl. egy szakmai közösségen belül végzett felmérések)

Az ajánlat ereje, pl.:

| — | összehasonlítható versenyképesség (pl. minősítések, fogyasztói vélemények) |
| --- | --- |

—

összehasonlítható versenyképesség (pl. minősítések, fogyasztói vélemények)

| — | relevancia |
| --- | --- |

—

relevancia

| — | rendelkezésre állás |
| --- | --- |

—

rendelkezésre állás

| — | elutasítás nyomkövető |
| --- | --- |

—

elutasítás nyomkövető

| — | törlések |
| --- | --- |

—

törlések

| — | kettős foglalások (ágazatspecifikus) |
| --- | --- |

—

kettős foglalások (ágazatspecifikus)

Átváltási árfolyam

Földrajzi közelség

Fizetett jutalék szintje

Bizonyos programokban való részvétel hiánya (ami a rangsorolás romlását okozza) vagy bizonyos programokban való részvétel / további szolgáltatások megvásárlása (ami a rangsorolás javulását okozza)

Üzleti felhasználók részvényeinek mélysége

Szezonalitás és időszakos eltérések (pl. egy napig tartó értékesítési esemény)

Nemzeti megközelítés (határon átnyúló kulturális különbségek)

Felhasználói vélemények súlyozásának egyedi módszerei (pl. megbízható véleményezők használata)

Kísérletezés (pl. a platformok proaktívan előtérbe helyezik az új belépő üzlet felhasználókat)

A weblap „mobil-barátsága”

Szerkesztői beavatkozások (a szerkesztő „legjobb ajánlatai”, „a nap üzlete”, a keresési eredmények olyan módosításai, amelyek egy adott üzleti felhasználóra vagy kereskedelmiweboldal-használóra vonatkoznak, tekintet nélkül arra, hogy ezek „manuális/emberi” vagy „algoritmus-alapú” beavatkozások stb.)

Karbantartási gyakorlatok (pl. régi alkalmazások törlése)

Átkattintási arányok

A hozzáférés szabályai

A csalások megelőzésére szolgáló mechanizmusok

Üzleti felhasználók vagy kereskedelmiweboldal-használók szolgáltatáscsomagjai (pl. ingyenes szállítás, könnyített visszaküldési szabályok, stb.)

Az ajánlat leírásának minősége (írásba foglalt leírás, képek használata stb.)

Kiemelt láthatóságot/átmeneti láthatóság-fokozást biztosító lehetőségek használata (pl. ilyen mechanizmusok használata további bevétel biztosítása és/vagy termék/szolgáltatás indításának vagy piaci bevezetésének elősegítése érdekében), amelyek összekapcsolhatók az „egyébként alkalmazható” paraméterek viszonylagos kiemelésének fontosságát csökkentő mechanizmusokkal vagy tevékenységekkel, illetve ezek formájában jelenhetnek meg

A például a felhasználói véleményeken vagy minősítéseken alapuló elismertség/bizalom fontossága

A tartalom minősége, ideértve a tartalom rendszeres frissítését

Világos és rövid címek használata

Sebesség és minden eszközre kiterjedő felhasználóbarát jelleg

A vevő keresésének megfelelő listázások száma

A domain kora

A tartalom egyedisége

A felhasználó által szolgáltatott információ (begépelt vagy mondott szavak, nem, kor, kultúra, nyelv, cím, korábbi kommunikáció stb.)

A platformon kívüli „objektív” adatok (dátum, időpont, időjárás stb.)

Egyéb felhasználókhoz kapcsolódó személyes adatok (kedvelések, leginkább keresett szavak, leginkább értékesített termékek stb.)

„Megosztások” száma / megtekintések száma / „mentések” száma, „kedvencek”

Technológiai eszközök/média (azaz hogyan fér hozzá a rangsoroláshoz a fogyasztó)

Több link

Díjazás

Üzleti kapcsolat az üzleti felhasználóval (a kapcsolat előzményeinek hosszúsága, kiemelt üzleti kapcsolat, a platformhoz kapcsolódó bármely befektetés stb.)

Ügyfélszolgálat minősége

Lemondások aránya

Piachoz kapcsolódó jellemzők (általános kereslet, versenyképes árak, versenyképes rendelkezésre állás stb.)

Olyan negatív kritériumok, mint a fogyasztói panaszok miatti incidens-pontszámok vagy annak feltételezése, hogy bizonyos jellemzőket nem kedvelnek a fogyasztók

Fogyasztói problémák megoldásáért kapott pontszámok

Paritás (pl. közvetítési arányok összehasonlítása más forgalmazási csatornák arányaival)

Üzlet-átalakítás

Nem válaszoló alkalmazás (ANR)

Megőrzés

Telepítések és külső weblapokra visszamutató linkek

Készlet elérhetősége

A termék minősége és jellemzői

A termék relevanciája a választékhoz képest

A fogyasztók által a keresésük szűkítése érdekében használt szűrők

Kereséssel összefüggő bemeneti adatok (listázási tartalom, listázási jellemzők, kulcsszavak/címkék/jelzések)

A végfelhasználói és az üzleti felhasználói bemeneti adatok összekapcsolódásán alapuló relevancia

Az ajánlatok népszerűsége

Rangsor preferencia a végfelhasználó részéről (legutóbbi, legrelevánsabb, legmagasabban értékelt stb.)

Jogi követelmények (ideértve a csalás/hamisítás-ellenes kérdéseket)

Újonnan jegyzett

Az MFN-kikötések használatának lehetőségét választó üzleti felhasználók előnyben részesítése, pl. ha ezek nem általánosan megkövetelt előírások

Hamarosan lejáró ajánlatok

A legközelebbi kerül sorra először

Árverés kontra azonnali vétel

Márka

A tétel állapota (új kontra használt)

Példa a szálláshely ágazatban használható egyedi paraméterekre:

A szálláshely által jelzett minimális rendelkezésre állás

A szálláshely által realizált mennyiség

Szolgáltatások és kényelmi szolgáltatások (pl. étkezés, parkolás, fitnesz-szolgáltatás, recepció és portaszolgálat, WiFi és üzleti központ, közlekedéstől és helyi látnivalóktól való távolság)

A foglalások száma a platform adott szálláshely-oldalának látogatószámához viszonyítva (átváltási arányok)

A szálloda minősége a reklámozott minőséghez képest

A szálloda vagy étterem foglalásának megerősítése

Az étterem távolsága a fogyasztóhoz vagy a korábbi felhasználói mintákhoz

Szabályzatok (pl. a korai bejelentkezés, késői távozás és a lemondási feltételek tekintetében)

Tulajdonhoz kapcsolódó (fogyasztói értékelések száma és minősége, jutalék szintje, számlafizetések pontossága, promóciók, részvétel a kedvelt programokban stb.)

Az utazás célja (üzleti/szabadidő)

---

II. MELLÉKLET

Szemléltető példák a közvetlen és közvetett díjfizetésre

| Magasabb összegű jutalék fizetése az üzleti felhasználó által a megnövelt viszonylagos kiemelésért, például prémium-/partnerprogramok keretében szervezett árverések esetén |
| --- |
| Az üzleti felhasználók vagy kereskedelmiweboldal-használók rendszeres kötelezettségvállalása a fizetett rangsorolásra vagy közös promóciós tevékenységekre az érintett online közvetítő szolgáltatással vagy online keresőprogrammal, illetve ezek keretében |
| Az adott online közvetítő szolgáltató vagy onlinekeresőprogram-szolgáltató általi ajánlásért vagy kiemelt elhelyezésért adott közvetlen kifizetés |
| Az üzleti oldalak láthatóságának a közösségi médiában, az onlinejegyzék-szolgáltatásokban vagy más online közvetítő szolgáltatásokban történő fokozásáért nyújtott közvetlen kifizetés |
| (Egyszeri) közvetlen kifizetés a fokozott láthatóságért adott időszakokban |
| (Rendszeres) közvetlen kifizetés, aminek következtében egy termék kiemelten szerepel a rangsorolásban |
| Hűség- és prémiumprogramok
  Az üzleti felhasználók bizonyos prémium jellemzőkért a platformok által kínált hűség- vagy prémiumprogramokon keresztül fizethetnek. Az ilyen programokban való tagság puszta ténye, nem pedig az adott tagságnak a különböző fő paraméterek által mért teljesítményre gyakorolt lehetséges objektív hatásai (pl. kézbesítési sebesség az e-kereskedelemben), közvetetten javíthatja az üzleti felhasználó rangsorolását azáltal, hogy a rangsoroló mechanizmus beállításai előnyben részesíthetik azokat a vállalkozásokat, amelyek tagok. |
| Alkalmazáson belüli vásárlások
  Az alkalmazáson belüli vásárlások az eredeti letöltést követően a mobil vagy asztali eszközön az alkalmazáson belül rendelkezésre álló további tartalmak vagy előfizetések. Nem minden alkalmazás kínál alkalmazáson belüli vásárlásokat, de egy alkalmazás néhány vagy valamennyi jellemzője megkövetelheti, hogy a felhasználók egyszeri vásárlásokat végezzenek az alkalmazáson belül, vagy jelentkezzenek egy (fizetős) előfizetésre. Például ilyenek az alkalmazások további funkcionalitásai, a prémium és a reklámmentes változatok stb.
  Az alkalmazáson belüli vásárlásokat kínáló üzleti felhasználók általában jutalékot fizetnek a platformnak az ilyen vásárlások után. Ez javíthatja az alkalmazásaik láthatóságát a keresési eredményekben. Bizonyos esetekben, az alapul szolgáló alkalmazástól függetlenül és amellett, az alkalmazás-áruházak üzemeltetői még hivatkoznak is a rangsorolásban az alkalmazáson belüli vásárlásokra, ami összességében szintén javítja az érintett alkalmazás „viszonylagos kiemelését”. |
| Kiegészítő szolgáltatások
  A hűség- és prémiumprogramokhoz hasonlóan az adott online közvetítő szolgáltató kiegészítő szolgáltatásai – mint az előre fizetés, letét, teljesítés, felhőalapú szolgáltatások, visszatérítések, logisztika, biztosítás stb. – használatának puszta ténye hatással lehet a rangsorolásra. |
| Jutalmazó/ösztönző rendszerek
  A platformon – a viszonylagos kiemelésre hatást gyakorló – ingyenes reklámozási lehetőséget jelentő pontokat biztosító jutalmazó programok, például annak ellenében, hogy az üzleti felhasználók terjesszék ki az érintett online közvetítő szolgáltatáson kínált termékeik vagy szolgáltatásaik körét, ezek szélessége és/vagy skálája tekintetében, vagy annak ellenében, hogy leárazást alkalmazzanak egy adott időszakban, feltéve, hogy az ennek eredményeként létrejött viszonylagos kiemelés-növekedés nem pusztán a viszonylagos árkülönbségből fakad – amennyiben az ár fő paraméternek számít |
| Bizalmi jelzések
  Bizalmi jelzésekért fizetett licencdíjak, ha az adott online közvetítő szolgáltató vagy onlinekeresőprogram-szolgáltató valamilyen módon érintett az adott bizalmi jelzésben |
| Kizárólagosság
  Azok a kizárólagossági megállapodások, amelyek jobb rangsoroláshoz vezethetnek. Ez a helyzet akkor állhat elő, ha az ilyen megállapodások önkéntesek – szemben azokkal, amelyeket egyoldalúan előírnak az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói számára – és csak az üzleti felhasználók szűkebb köre alkalmazza ezeket. |
| Nyereségrészesedés
  Közvetett díjfizetés állhat fenn az olyan nyereségrészesedés esetében, amikor például a küldő online keresőprogramon kattintott linkek százalékában fizetnek térítést. Például előbbre sorolható egy keresési eredménylistában egy vállalkozás, ha megengedi, hogy az onlinekeresőprogram-szolgáltató feltüntesse az üzleti tartalmát az ugyanazon szolgáltató által kínált hírösszesítő szolgáltatásban vagy podcast szolgáltatásban. |
| Adathozzáférés és adathasználat
  Az üzleti felhasználók hozzájárulhatnak ahhoz, hogy fokozott hozzáférést vagy más szerződéses/jogi jogosultságot biztosítsanak az online közvetítő szolgáltatások igénybe vétele révén általuk generált adatokhoz e szolgáltatások szolgáltatói részére. Az adatokra vonatkozó ilyen szerződéses kötelezettségvállalás, ha azt csak az üzleti felhasználók egy része vállalja, különféle módokon befolyásolhatja a rangsorolást, ideértve azt is, hogy ellentételezésként a szolgáltató jobb rangsorolási optimalizálást eredményező ötleteket/javaslatokat ad. Az ilyen adatok értékes információnak számítanak és az online közvetítő szolgáltatások számára jelentős kereskedelmi vagy versenyelőnnyel járhatnak, ideértve azt az esetet is, amikor ők maguk is aktívan értékesítenek ugyanazon az online közvetítő szolgáltatáson. |
| Csomagajánlatok / kereskedelmi kapcsolatok
  A díjazás az online közvetítő szolgáltatókkal kötött szélesebb kereskedelmi megállapodás része. Ilyenkor egy adott szolgáltatásért fizetett közvetlen kifizetés – még akkor is, ha ez a szolgáltatás nem kapcsolódik az érintett online közvetítő szolgáltatáshoz vagy online keresőprogramhoz – hatást gyakorolhat az adott vállalkozás helyzetére, és esetleg a rangsorolására is, a két szervezet között kicserélt több vagy összes szolgáltatásra kiterjedően. |

Magasabb összegű jutalék fizetése az üzleti felhasználó által a megnövelt viszonylagos kiemelésért, például prémium-/partnerprogramok keretében szervezett árverések esetén

Az üzleti felhasználók vagy kereskedelmiweboldal-használók rendszeres kötelezettségvállalása a fizetett rangsorolásra vagy közös promóciós tevékenységekre az érintett online közvetítő szolgáltatással vagy online keresőprogrammal, illetve ezek keretében

Az adott online közvetítő szolgáltató vagy onlinekeresőprogram-szolgáltató általi ajánlásért vagy kiemelt elhelyezésért adott közvetlen kifizetés

Az üzleti oldalak láthatóságának a közösségi médiában, az onlinejegyzék-szolgáltatásokban vagy más online közvetítő szolgáltatásokban történő fokozásáért nyújtott közvetlen kifizetés

(Egyszeri) közvetlen kifizetés a fokozott láthatóságért adott időszakokban

(Rendszeres) közvetlen kifizetés, aminek következtében egy termék kiemelten szerepel a rangsorolásban

Hűség- és prémiumprogramok

Az üzleti felhasználók bizonyos prémium jellemzőkért a platformok által kínált hűség- vagy prémiumprogramokon keresztül fizethetnek. Az ilyen programokban való tagság puszta ténye, nem pedig az adott tagságnak a különböző fő paraméterek által mért teljesítményre gyakorolt lehetséges objektív hatásai (pl. kézbesítési sebesség az e-kereskedelemben), közvetetten javíthatja az üzleti felhasználó rangsorolását azáltal, hogy a rangsoroló mechanizmus beállításai előnyben részesíthetik azokat a vállalkozásokat, amelyek tagok.

Alkalmazáson belüli vásárlások

Az alkalmazáson belüli vásárlások az eredeti letöltést követően a mobil vagy asztali eszközön az alkalmazáson belül rendelkezésre álló további tartalmak vagy előfizetések. Nem minden alkalmazás kínál alkalmazáson belüli vásárlásokat, de egy alkalmazás néhány vagy valamennyi jellemzője megkövetelheti, hogy a felhasználók egyszeri vásárlásokat végezzenek az alkalmazáson belül, vagy jelentkezzenek egy (fizetős) előfizetésre. Például ilyenek az alkalmazások további funkcionalitásai, a prémium és a reklámmentes változatok stb.

Az alkalmazáson belüli vásárlásokat kínáló üzleti felhasználók általában jutalékot fizetnek a platformnak az ilyen vásárlások után. Ez javíthatja az alkalmazásaik láthatóságát a keresési eredményekben. Bizonyos esetekben, az alapul szolgáló alkalmazástól függetlenül és amellett, az alkalmazás-áruházak üzemeltetői még hivatkoznak is a rangsorolásban az alkalmazáson belüli vásárlásokra, ami összességében szintén javítja az érintett alkalmazás „viszonylagos kiemelését”.

Kiegészítő szolgáltatások

A hűség- és prémiumprogramokhoz hasonlóan az adott online közvetítő szolgáltató kiegészítő szolgáltatásai – mint az előre fizetés, letét, teljesítés, felhőalapú szolgáltatások, visszatérítések, logisztika, biztosítás stb. – használatának puszta ténye hatással lehet a rangsorolásra.

Jutalmazó/ösztönző rendszerek

A platformon – a viszonylagos kiemelésre hatást gyakorló – ingyenes reklámozási lehetőséget jelentő pontokat biztosító jutalmazó programok, például annak ellenében, hogy az üzleti felhasználók terjesszék ki az érintett online közvetítő szolgáltatáson kínált termékeik vagy szolgáltatásaik körét, ezek szélessége és/vagy skálája tekintetében, vagy annak ellenében, hogy leárazást alkalmazzanak egy adott időszakban, feltéve, hogy az ennek eredményeként létrejött viszonylagos kiemelés-növekedés nem pusztán a viszonylagos árkülönbségből fakad – amennyiben az ár fő paraméternek számít

Bizalmi jelzések

Bizalmi jelzésekért fizetett licencdíjak, ha az adott online közvetítő szolgáltató vagy onlinekeresőprogram-szolgáltató valamilyen módon érintett az adott bizalmi jelzésben

Kizárólagosság

Azok a kizárólagossági megállapodások, amelyek jobb rangsoroláshoz vezethetnek. Ez a helyzet akkor állhat elő, ha az ilyen megállapodások önkéntesek – szemben azokkal, amelyeket egyoldalúan előírnak az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói számára – és csak az üzleti felhasználók szűkebb köre alkalmazza ezeket.

Nyereségrészesedés

Közvetett díjfizetés állhat fenn az olyan nyereségrészesedés esetében, amikor például a küldő online keresőprogramon kattintott linkek százalékában fizetnek térítést. Például előbbre sorolható egy keresési eredménylistában egy vállalkozás, ha megengedi, hogy az onlinekeresőprogram-szolgáltató feltüntesse az üzleti tartalmát az ugyanazon szolgáltató által kínált hírösszesítő szolgáltatásban vagy podcast szolgáltatásban.

Adathozzáférés és adathasználat

Az üzleti felhasználók hozzájárulhatnak ahhoz, hogy fokozott hozzáférést vagy más szerződéses/jogi jogosultságot biztosítsanak az online közvetítő szolgáltatások igénybe vétele révén általuk generált adatokhoz e szolgáltatások szolgáltatói részére. Az adatokra vonatkozó ilyen szerződéses kötelezettségvállalás, ha azt csak az üzleti felhasználók egy része vállalja, különféle módokon befolyásolhatja a rangsorolást, ideértve azt is, hogy ellentételezésként a szolgáltató jobb rangsorolási optimalizálást eredményező ötleteket/javaslatokat ad. Az ilyen adatok értékes információnak számítanak és az online közvetítő szolgáltatások számára jelentős kereskedelmi vagy versenyelőnnyel járhatnak, ideértve azt az esetet is, amikor ők maguk is aktívan értékesítenek ugyanazon az online közvetítő szolgáltatáson.

Csomagajánlatok / kereskedelmi kapcsolatok

A díjazás az online közvetítő szolgáltatókkal kötött szélesebb kereskedelmi megállapodás része. Ilyenkor egy adott szolgáltatásért fizetett közvetlen kifizetés – még akkor is, ha ez a szolgáltatás nem kapcsolódik az érintett online közvetítő szolgáltatáshoz vagy online keresőprogramhoz – hatást gyakorolhat az adott vállalkozás helyzetére, és esetleg a rangsorolására is, a két szervezet között kicserélt több vagy összes szolgáltatásra kiterjedően.

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/27

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10007 — Telefónica/Banco Bilbao Vizcaya Argentaria/Movistar Money Colombia JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/02)

2020. december 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak spanyol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M10007 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M10007 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/28

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. december 7.

(2020/C 424/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2128 |
| JPY | Japán yen | 126,30 |
| DKK | Dán korona | 7,4433 |
| GBP | Angol font | 0,91215 |
| SEK | Svéd korona | 10,2018 |
| CHF | Svájci frank | 1,0802 |
| ISK | Izlandi korona | 152,70 |
| NOK | Norvég korona | 10,6328 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,482 |
| HUF | Magyar forint | 359,49 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4670 |
| RON | Román lej | 4,8735 |
| TRY | Török líra | 9,5053 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6374 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5537 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,3999 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7252 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6212 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 316,88 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,4244 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9310 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5400 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 214,85 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9385 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,421 |
| RUB | Orosz rubel | 89,7900 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,669 |
| BRL | Brazil real | 6,2124 |
| MXN | Mexikói peso | 24,0901 |
| INR | Indiai rúpia | 89,6285 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2128

JPY

Japán yen

126,30

DKK

Dán korona

7,4433

GBP

Angol font

0,91215

SEK

Svéd korona

10,2018

CHF

Svájci frank

1,0802

ISK

Izlandi korona

152,70

NOK

Norvég korona

10,6328

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,482

HUF

Magyar forint

359,49

PLN

Lengyel zloty

4,4670

RON

Román lej

4,8735

TRY

Török líra

9,5053

AUD

Ausztrál dollár

1,6374

CAD

Kanadai dollár

1,5537

HKD

Hongkongi dollár

9,3999

NZD

Új-zélandi dollár

1,7252

SGD

Szingapúri dollár

1,6212

KRW

Dél-Koreai won

1 316,88

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,4244

CNY

Kínai renminbi

7,9310

HRK

Horvát kuna

7,5400

IDR

Indonéz rúpia

17 214,85

MYR

Maláj ringgit

4,9385

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,421

RUB

Orosz rubel

89,7900

THB

Thaiföldi baht

36,669

BRL

Brazil real

6,2124

MXN

Mexikói peso

24,0901

INR

Indiai rúpia

89,6285

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/29

---

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2016. április 21-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

(2020/C 424/04)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) megszüntette a Kiribatihoz a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem témájában a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett Kiribati értesítéséről szóló C/2016/2254 bizottsági határozattal (1)2016. április 21-én intézett demarsot.

1.   Jogi keret

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni.

A Bizottságnak ezen országokkal szemben meg kell tennie a 32. cikkben meghatározott valamennyi lépést. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok vagy adott esetben a helyzet javítására irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére.

A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig észszerű időt köteles biztosítani.

2.   Az eljárás

Az Európai Bizottság 2016. április 21-én értesítette Kiribatit a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről.

A Bizottság a nem együttműködő harmadik országként való azonosítás elkerülése érdekében felkérte Kiribatit, hogy egy javasolt cselekvési terv alapján működjön együtt a Bizottsággal a feltárt hiányosságok kiküszöbölésében.

A Bizottság egyeztetést kezdett Kiribatival. Az említett ország szóbeli és írásbeli észrevételeket tett, melyeket a Bizottság megfontolt és figyelembe vett. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését.

Kiribati meghozta az érintett IUU-halászat megszüntetéséhez és jövőbeli előfordulásának megakadályozásához szükséges intézkedéseket, megszüntetve ezzel minden olyan cselekményt vagy mulasztást, amely az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről szóló értesítéshez vezetett.

3.   Következtetés

Az adott körülmények között és a fenti megfontolások vizsgálata nyomán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kiribatihoz az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően – a nemzetközi jog értelmében ezen országra mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségei teljesítése, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében hozott intézkedései vonatkozásában – intézett demars megszüntethető. Erről a Bizottság hivatalosan értesítette az illetékes hatóságokat.

A demars fent említett megszüntetése nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács további lépéseket tegyen abban az esetben, ha tényekkel alátámasztható, hogy az ország nem teljesíti a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében intézkedéseket hozzon.

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32016D0423(01)&from=HU

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/30

---

A Bizottság közleménye az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásoknak (2014–2020) azok alkalmazási időszaka és a Covid19-világjárvány hatásának figyelembevételét szolgáló átmeneti kiigazítása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/05)

Háttér-információk

| 1. | Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatások, 2014–2020 (1) (a továbbiakban: iránymutatások) 2020. december 31-ig alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Bizottság 2018. szeptember 8-án megkezdte az iránymutatások felülvizsgálatát abból a célból, hogy azokat a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új iránymutatásokkal váltsa fel. Az új iránymutatások kialakítása nagymértékben függ majd a közös agrárpolitika (KAP) keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez nyújtott támogatásról szóló rendeletre irányuló javaslat (2) szerinti vidékfejlesztési támogatásra alkalmazandó szabályoktól. Az említett javaslat elfogadására irányuló jogalkotási eljárás azonban még folyamatban van és maga a rendelet, valamint az abból következő felhatalmazáson alapuló és végrehajtási szabályok elfogadására csak később kerül sor. Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság továbbra is a jelenlegi iránymutatások alapján értékelhesse az állami támogatásokat és lezárhassa az iránymutatások felülvizsgálatát a KAP-reform elfogadását követően, helyénvaló az iránymutatások alkalmazási időszakát meghosszabbítani 2022. december 31-ig. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tekintettel a Covid19-járvány vállalkozásokat sújtó gazdasági és pénzügyi következményeire, az iránymutatások átmeneti kiigazítására van szükség a vállalkozásoknak az iránymutatások szerinti, támogatásra való jogosultsága tekintetében. Ezért azok a vállalkozások, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak vagy válnak, támogatásra jogosultak maradnak az iránymutatások értelmében. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az iránymutatások ezért a következőképpen módosulnak: |
| --- | --- |

4.

| 5. | A (26) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(26) | Az ebben a pontban meghatározott kivételektől eltekintve a nehéz helyzetben lévő vállalkozások nem tartoznak ezen iránymutatások hatálya alá. A Bizottság megítélése szerint a nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozások – mivel puszta létük van veszélyben – nem tekinthetők egyéb közpolitikai célkitűzések elősegítésére alkalmas eszközöknek addig, ameddig életképességük nem biztosított. Ezért amennyiben a támogatás kedvezményezettje a (35) 15. pont értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések szerint kell értékelni. Ez az elv nem alkalmazandó a természeti katasztrófák és a rendkívüli események által okozott károk ellentételezésére nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.1. és 2.1.3. szakaszában említett támogatás esetében, amely a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. Ha egy a mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban működő vállalkozás nehéz pénzügyi helyzetét az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. vagy 2.8.5. szakaszában említett kockázati esemény okozta, az ilyen kockázati események által okozott veszteségek vagy károk ellentételezésére vagy orvoslásához, illetve a növénykárosítók felszámolásához kapcsolódó költségek fedezésére támogatást lehet nyújtani ezen iránymutatásoknak megfelelően, és a támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében továbbra is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet. Ezenkívül a közegészség védelme érdekében és a vészhelyzetre tekintettel az elhullott állatok megsemmisítéséhez és elszállításához nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.4. szakaszában szereplő támogatás, valamint az 1.2.1.3. szakaszbeli (375) pontban említett, állatbetegségek megfékezésére és felszámolására irányuló intézkedésekhez nyújtott támogatás esetében bizonyos feltételek mellett indokolt elkerülni a vállalkozások gazdasági helyzete alapján történő megkülönböztetést. Továbbá, azok a vállalkozások, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak vagy válnak, támogatásra jogosultak maradnak ezen iránymutatások értelmében.”; |
| --- | --- | --- |

5.

„(26)

Az ebben a pontban meghatározott kivételektől eltekintve a nehéz helyzetben lévő vállalkozások nem tartoznak ezen iránymutatások hatálya alá. A Bizottság megítélése szerint a nehéz pénzügyi helyzetben lévő vállalkozások – mivel puszta létük van veszélyben – nem tekinthetők egyéb közpolitikai célkitűzések elősegítésére alkalmas eszközöknek addig, ameddig életképességük nem biztosított. Ezért amennyiben a támogatás kedvezményezettje a (35) 15. pont értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás vagy az azt módosító vagy felváltó rendelkezések szerint kell értékelni. Ez az elv nem alkalmazandó a természeti katasztrófák és a rendkívüli események által okozott károk ellentételezésére nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.1. és 2.1.3. szakaszában említett támogatás esetében, amely a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. Ha egy a mezőgazdasági vagy erdészeti ágazatban működő vállalkozás nehéz pénzügyi helyzetét az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.2., 1.2.1.3., 1.2.1.5., 2.1.3., 2.8.1. vagy 2.8.5. szakaszában említett kockázati esemény okozta, az ilyen kockázati események által okozott veszteségek vagy károk ellentételezésére vagy orvoslásához, illetve a növénykárosítók felszámolásához kapcsolódó költségek fedezésére támogatást lehet nyújtani ezen iránymutatásoknak megfelelően, és a támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében továbbra is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet. Ezenkívül a közegészség védelme érdekében és a vészhelyzetre tekintettel az elhullott állatok megsemmisítéséhez és elszállításához nyújtott, az ezen iránymutatások II. részének 1.2.1.4. szakaszában szereplő támogatás, valamint az 1.2.1.3. szakaszbeli (375) pontban említett, állatbetegségek megfékezésére és felszámolására irányuló intézkedésekhez nyújtott támogatás esetében bizonyos feltételek mellett indokolt elkerülni a vállalkozások gazdasági helyzete alapján történő megkülönböztetést. Továbbá, azok a vállalkozások, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak vagy válnak, támogatásra jogosultak maradnak ezen iránymutatások értelmében.”;

| 6. | A (737) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(737) | Ezek az iránymutatások 2022. december 31-ig alkalmazandók. A Bizottság bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja ezen iránymutatásokat, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okokból, illetve más uniós politikák – például mezőgazdasági és vidékfejlesztési vagy az emberi egészséggel és az állategészségüggyel, a növényvédelemmel vagy a környezetvédelemmel kapcsolatos politikai megfontolások –, valamint nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében vagy más indokolt okból szükségessé válik.” |
| --- | --- | --- |

6.

„(737)

Ezek az iránymutatások 2022. december 31-ig alkalmazandók. A Bizottság bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja ezen iránymutatásokat, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okokból, illetve más uniós politikák – például mezőgazdasági és vidékfejlesztési vagy az emberi egészséggel és az állategészségüggyel, a növényvédelemmel vagy a környezetvédelemmel kapcsolatos politikai megfontolások –, valamint nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében vagy más indokolt okból szükségessé válik.”

---

(1)  HL C 204., 2014.7.1., 1. o.

(2)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2018) 392 final).

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/32

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről

(2020/C 424/06)

A Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy miután az alábbi dömpingellenes intézkedés közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően nem nyújtottak be megfelelően indokolt felülvizsgálati kérelmet, a szóban forgó intézkedés hatályát fogja veszteni.

Ez az értesítés az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Varrat nélküli vas- vagy acélcsövek | Kínai Népköztársaság | Dömpingellenes vám | A Bizottság (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
  (HL L 322., 2015.12.8., 21. o.) | 2020.12.9. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja  (3)

Varrat nélküli vas- vagy acélcsövek

Kínai Népköztársaság

Dömpingellenes vám

A Bizottság (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

(HL L 322., 2015.12.8., 21. o.)

2020.12.9.

---

(1)  HL C 82., 2020.3.12., 5. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon éjfélkor veszti hatályát.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10089 —
  Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Phillips 66 Company (a továbbiakban: Phillips 66, USA), |
| --- | --- |

—

Phillips 66 Company (a továbbiakban: Phillips 66, USA),

| — | a SoftBank Group Corp. (a továbbiakban: SoftBank, Japán) irányítása alá tartozó Fortress Investment Group LLC (a továbbiakban: Fortress, USA), |
| --- | --- |

—

a SoftBank Group Corp. (a továbbiakban: SoftBank, Japán) irányítása alá tartozó Fortress Investment Group LLC (a továbbiakban: Fortress, USA),

| — | Pester Marketing gas station and convenience store business (a továbbiakban: Pester Marketing, USA). |
| --- | --- |

—

Pester Marketing gas station and convenience store business (a továbbiakban: Pester Marketing, USA).

A Phillips 66 és a Fortress az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szerez a Pester Marketing felett.

Az összefonódásra eszközvásárlás útján kerül sor.

2.

| — | a Phillips 66 esetében: tüzelőanyagok és termékek feldolgozása, szállítása, tárolása és forgalmazása világszerte, integrált midstream-, vegyianyag-, finomítási és forgalmazási vállalkozások portfólióján keresztül, |
| --- | --- |

—

a Phillips 66 esetében: tüzelőanyagok és termékek feldolgozása, szállítása, tárolása és forgalmazása világszerte, integrált midstream-, vegyianyag-, finomítási és forgalmazási vállalkozások portfólióján keresztül,

| — | a Fortress esetében: globális befektetés- és vagyonkezelés, |
| --- | --- |

—

a Fortress esetében: globális befektetés- és vagyonkezelés,

| — | a Pester Marketing esetében: üzemanyagot és napi fogyasztási cikkeket értékesítő töltőállomások tulajdonlása és üzemeltetése az USA Sziklás-hegységében, valamint délnyugati és középnyugati régióiban. |
| --- | --- |

—

a Pester Marketing esetében: üzemanyagot és napi fogyasztási cikkeket értékesítő töltőállomások tulajdonlása és üzemeltetése az USA Sziklás-hegységében, valamint délnyugati és középnyugati régióiban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10089 — Phillips 66/Fortress Investment Group/Pester Marketing

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/35

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: Case M.9982 — Ford/GFT)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Ford csoporthoz (Amerikai Egyesült Államok (USA)) tartozó Ford Motor Company (a továbbiakban: FMC, USA) irányítása alá tartozó Ford-Werke GmbH (a továbbiakban: FWG, Németország), |
| --- | --- |

—

a Ford csoporthoz (Amerikai Egyesült Államok (USA)) tartozó Ford Motor Company (a továbbiakban: FMC, USA) irányítása alá tartozó Ford-Werke GmbH (a továbbiakban: FWG, Németország),

| — | az FMC és a Magna International Inc. (a továbbiakban: MAGNA) közös irányítása alá tartozó GETRAG FORD Transmissions GmbH (a továbbiakban: GFT, Németország). |
| --- | --- |

—

az FMC és a Magna International Inc. (a továbbiakban: MAGNA) közös irányítása alá tartozó GETRAG FORD Transmissions GmbH (a továbbiakban: GFT, Németország).

Az FWG az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a GFT egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az FMC (Ford csoport) esetében: Ford autók, teherautók, városi terepjárók (SUV), elektromos járművek és Lincoln luxusjárművek teljes vonalának tervezése, gyártása, forgalmazása és szervizelése, pénzügyi szolgáltatások nyújtása a Ford Motor Credit Company révén, valamint elektromos járművek, önvezető járművek és mobilitási megoldások fejlesztése, |
| --- | --- |

—

az FMC (Ford csoport) esetében: Ford autók, teherautók, városi terepjárók (SUV), elektromos járművek és Lincoln luxusjárművek teljes vonalának tervezése, gyártása, forgalmazása és szervizelése, pénzügyi szolgáltatások nyújtása a Ford Motor Credit Company révén, valamint elektromos járművek, önvezető járművek és mobilitási megoldások fejlesztése,

| — | a GFT esetében: könnyűgépjárművek sebességváltójának fejlesztése, gyártása és értékesítése, többek között két gyártóüzemben Németországban és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

—

a GFT esetében: könnyűgépjárművek sebességváltójának fejlesztése, gyártása és értékesítése, többek között két gyártóüzemben Németországban és az Egyesült Királyságban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9982 — Ford/GFT

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

Ügyszám: M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | China Baowu Steel Group Corporation Limited (a továbbiakban: China Baowu, Kína), |
| --- | --- |

—

China Baowu Steel Group Corporation Limited (a továbbiakban: China Baowu, Kína),

| — | Taiyuan Iron and Steel (Group) Company Ltd. (a továbbiakban: TISCO, Kína). |
| --- | --- |

—

Taiyuan Iron and Steel (Group) Company Ltd. (a továbbiakban: TISCO, Kína).

A China Baowu az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a TISCO egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a China Baowu esetében: elsősorban acéltermékek gyártásával és értékesítésével foglalkozik, |
| --- | --- |

—

a China Baowu esetében: elsősorban acéltermékek gyártásával és értékesítésével foglalkozik,

| — | a TISCO esetében: elsősorban acéltermékek gyártásával és értékesítésével foglalkozik. |
| --- | --- |

—

a TISCO esetében: elsősorban acéltermékek gyártásával és értékesítésével foglalkozik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10083 — China Baowu/Taiyuan Iron & Steel Group

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/37

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9983 —
  Magna/GFT Bordeaux)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Magna International Inc. (a továbbiakban: MAGNA, Kanada), |
| --- | --- |

—

Magna International Inc. (a továbbiakban: MAGNA, Kanada),

| — | a GETRAG FORD Transmissions GmbH-hoz (a továbbiakban: GFT, Németország) tartozó bordeaux-i gyártóüzem (a továbbiakban: a célvállalkozás, Franciaország). |
| --- | --- |

—

a GETRAG FORD Transmissions GmbH-hoz (a továbbiakban: GFT, Németország) tartozó bordeaux-i gyártóüzem (a továbbiakban: a célvállalkozás, Franciaország).

A MAGNA az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez a célvállalkozás felett.

Az összefonódásra eszközvásárlás útján kerül sor.

2.

| — | a MAGNA esetében: globális gépjármű-beszállító, amely elsősorban személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek eredetiberendezés-gyártói számára tervez, fejleszt, gyárt és szállít gépjárműrendszereket, szerelvényeket, modulokat és alkatrészeket, |
| --- | --- |

—

a MAGNA esetében: globális gépjármű-beszállító, amely elsősorban személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek eredetiberendezés-gyártói számára tervez, fejleszt, gyárt és szállít gépjárműrendszereket, szerelvényeket, modulokat és alkatrészeket,

| — | a célvállalkozás esetében: a franciaországi Bordeaux-ban található kézi sebességváltók gyártóüzeme, amelyet jelenleg a GFT üzemeltet. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás esetében: a franciaországi Bordeaux-ban található kézi sebességváltók gyártóüzeme, amelyet jelenleg a GFT üzemeltet.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9983 — Magna/GFT Bordeaux

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/38

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10055 —
  MIRA/Romanian assets of CEZ)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 424/11)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Macquarie Group Limitedhez (a továbbiakban: Macquarie, Ausztrália) tartozó Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited (a továbbiakban: MIRA, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

a Macquarie Group Limitedhez (a továbbiakban: Macquarie, Ausztrália) tartozó Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited (a továbbiakban: MIRA, Egyesült Királyság),

| — | a jelenleg a ČEZ a.s. (a továbbiakban: CEZ, Csehország) tulajdonában lévő román villamosenergia-termelési, villamosenergia-elosztási, valamint villamosenergia- és földgázellátási eszközök (a továbbiakban: a Romanian assets of CEZ, Románia). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a ČEZ a.s. (a továbbiakban: CEZ, Csehország) tulajdonában lévő román villamosenergia-termelési, villamosenergia-elosztási, valamint villamosenergia- és földgázellátási eszközök (a továbbiakban: a Romanian assets of CEZ, Románia).

A MIRA az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a Romanan assets of CEZ egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a MIRA esetében: infrastruktúrák és egyéb ingatlanvagyon, ezen belül ingatlanok, energia és mezőgazdasági vagyon kezelésére összpontosít. A MIRA a Macquarie globális befektetési, banki és pénzügyi szolgáltató Macquarie Infrastructure and Real Assets üzletágának része, |
| --- | --- |

—

a MIRA esetében: infrastruktúrák és egyéb ingatlanvagyon, ezen belül ingatlanok, energia és mezőgazdasági vagyon kezelésére összpontosít. A MIRA a Macquarie globális befektetési, banki és pénzügyi szolgáltató Macquarie Infrastructure and Real Assets üzletágának része,

| — | a Romanian assets of CEZ esetében: hét vállalat működtet együtt egy villamosenergia-elosztó hálózatot, egy megújulóenergia-eszközökből álló portfóliót, valamint egy kiskereskedelmi villamosenergia- és gázszolgáltató vállalkozást, amelyek mindegyike Romániában található. |
| --- | --- |

—

a Romanian assets of CEZ esetében: hét vállalat működtet együtt egy villamosenergia-elosztó hálózatot, egy megújulóenergia-eszközökből álló portfóliót, valamint egy kiskereskedelmi villamosenergia- és gázszolgáltató vállalkozást, amelyek mindegyike Romániában található.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10055 — MIRA/Romanian assets of CEZ

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/39

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 424/12)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉKEKRE VONATKOZÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Mozzarella”

EU-szám: TSG-IT-0001-AM01 – 2019.9.11.

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

A csoportosulás neve: Latterie Soligo, Fattorie Marchigiane, Alival s.p.a

Cím: Montemaggiore al Metauro (PU) 61030 ITALY

Tel.: + 39 072157961

E-mail-cím: fama@trevalli.cooperlat.it

A 2013. október 14-i 12511. sz. miniszteri rendelet értelmében a termelők jogosultak e módosítási kérelem benyújtására, és a „Mozzarella” HKT valamennyi termelőjét képviselik.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovatai

| ☒ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☒

A termék elnevezése

| ☐ | A termék leírása: |
| --- | --- |

☐

A termék leírása:

| ☐ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☐

Az előállítás módja

| ☒ | Egyéb: Az oltalmi rendszer módosítása a „Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül” kifejezés helyett a „Bejegyzés az elnevezés fenntartásával” kifejezéssel. |
| --- | --- |

☒

Egyéb: Az oltalmi rendszer módosítása a „Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül” kifejezés helyett a „Bejegyzés az elnevezés fenntartásával” kifejezéssel.

4.   A módosítás típusa

| ☐ | Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

5.   Módosítás(ok)

Elnevezés

A módosítás a termék elnevezésére vonatkozik, és a „Mozzarella” elnevezést a „tradizionale” (hagyományos) jelzővel egészíti ki, így a javasolt elnevezés a következő: „Mozzarella Tradizionale”.

A „Mozzarella Tradizionale” elnevezés lehetővé teszi a termék azonnali azonosítását, és tükrözi a termékleírásban már szereplő, a termék hagyományos jellegére és az előállítás módjára vonatkozó információkat is.

Amint azt a legfontosabb elemekről szóló rész is világosan jelzi, a termékleírás célja a mozzarella sajt leghagyományosabb formájának szabványosítása. Ez a módosítás összhangba hozza az elnevezést a fogyasztók által a termék azonosítására általánosan használt kifejezéssel.

Egyéb

Oltalmi rendszer: módosítás – „az elnevezés fenntartása nélküli bejegyzés” helyett „az elnevezés fenntartásával kísért bejegyzés” lesz.

A javasolt módosítás célja továbbá az érintett termék bejegyzésének védelme, mivel a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek elnevezéseit az elnevezés fenntartása nélkül már nem lehet hagyományos különleges termékként bejegyezni, és az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően bejegyzett elnevezések – beleértve azokat is, amelyeket az említett rendelet 58. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett kérelmek alapján jegyeztek be – csak 2023 január 4-ig használhatók az 509/2006/EK rendeletben meghatározott feltételek szerint.

Ezért a Bizottság javasolja a szóban forgó hagyományos különleges termék oltalmára szolgáló rendszer oly módon történő módosítását, hogy az összhangba kerüljön az 1151/2012/EU rendelettel összhangban bejegyzett HKT-k rendszerével. A „Mozzarella Tradizionale” HKT jogosult az elnevezés fenntartására. Az elnevezés fenntartását csak az elnevezés egészére („Mozzarella Tradizionale”) hivatkozva kérik, annak összetevőire nem.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„Mozzarella Tradizionale”.

EU-szám: TSG-IT-0001-AM01 – 2019.9.11.

„Olaszország”

1.   Bejegyzendő elnevezés

„Mozzarella Tradizionale”.

2.   A termék típusa [a xi. melléklet alapján]

| 1.3. | Sajtok |
| --- | --- |

1.3.

Sajtok

3.   A bejegyzés indokolása

3.1.   A termék

| ☒ | az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül; |
| --- | --- |

☒

az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

| ☐ | a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül. |
| --- | --- |

☐

a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

3.2.   Az elnevezés

| ☐ | az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés; |
| --- | --- |

☐

az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

| ☒ | jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát. |
| --- | --- |

☒

jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

4.   Leírás

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „Mozzarella Tradizionale” (a Codex Alimentarius meghatározása szerint) pasta filata friss lágy sajt, és tejsavas erjesztés útján készül. Gömb alakú (20–250 g tömegű) néha púpja is van vagy fonott (125–250 g tömegű).

A „Mozzarella Tradizionale”-t vízben vagy esetleg sós-vizes lében, védőcsomagolásban árusítják. A csomagoló közeg hermetikusan lezárt csomagolás esetén közvetlen, perforált vagy vízáteresztő csomagolás esetén diffúziós kontaktusban van az áruval.

Érzékszervi jellemzők:

Külső jellemzők:

| — | nincs kéreg, csak puha külső réteg, |
| --- | --- |

—

nincs kéreg, csak puha külső réteg,

| — | sima, fényes, egyenletes felület, tejfehér szín, |
| --- | --- |

—

sima, fényes, egyenletes felület, tejfehér szín,

| — | kezdetben kifejezettebb, tipikusan rostos konzisztencia, rétegezett, felvágáskor vagy enyhe nyomásra tejes levet enged. Röghézagok lehetnek benne, amelyekben összegyűlik ez a folyadék, |
| --- | --- |

—

kezdetben kifejezettebb, tipikusan rostos konzisztencia, rétegezett, felvágáskor vagy enyhe nyomásra tejes levet enged. Röghézagok lehetnek benne, amelyekben összegyűlik ez a folyadék,

| — | nincsenek erjedési lyukak, |
| --- | --- |

—

nincsenek erjedési lyukak,

| — | szín: egyenletes, tejfehér, foltok és erezet nélkül, |
| --- | --- |

—

szín: egyenletes, tejfehér, foltok és erezet nélkül,

| — | állag: puha és enyhén rugalmas, |
| --- | --- |

—

állag: puha és enyhén rugalmas,

| — | íz: jellegzetes, ízletes, friss, enyhén savanykás, |
| --- | --- |

—

íz: jellegzetes, ízletes, friss, enyhén savanykás,

| — | aroma: jellegzetes, illatos, finom, enyhén savanykás tejre emlékeztető. |
| --- | --- |

—

aroma: jellegzetes, illatos, finom, enyhén savanykás tejre emlékeztető.

Kémiai jellemzők:

| — | zsírtartalom a szárazanyagban: legalább 44 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom a szárazanyagban: legalább 44 tömegszázalék,

| — | nedvességtartalom: a gömb alakú sajt esetében: 58–66 tömegszázalék, a fonott sajt esetében: 56–62 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

nedvességtartalom: a gömb alakú sajt esetében: 58–66 tömegszázalék, a fonott sajt esetében: 56–62 tömegszázalék,

| — | nedvességtartalom a zsírmentes anyaghoz viszonyítva: 69–80 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

nedvességtartalom a zsírmentes anyaghoz viszonyítva: 69–80 tömegszázalék,

| — | foszfatázos aktivitás legfeljebb 12 μg fenol/1 g sajt, |
| --- | --- |

—

foszfatázos aktivitás legfeljebb 12 μg fenol/1 g sajt,

| — | a tészta pH-ja: 5,1–5,6, |
| --- | --- |

—

a tészta pH-ja: 5,1–5,6,

| — | L(+) tejsavtartalom: a gyártási időpont utáni három nap során vizsgált mintákban legalább 0,2 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

L(+) tejsavtartalom: a gyártási időpont utáni három nap során vizsgált mintákban legalább 0,2 tömegszázalék,

| — | nátrium-klorid (NaCl) -tartalom a mintában legfeljebb 1 tömegszázalék, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid (NaCl) -tartalom a mintában legfeljebb 1 tömegszázalék,

| — | furozin-tartalom: 100 g fehérjében legfeljebb 10 mg. |
| --- | --- |

—

furozin-tartalom: 100 g fehérjében legfeljebb 10 mg.

Mikrobiológiai tulajdonságok:

Tipikus, az alvadék préselését tűrő mikroflóra, a gyártási időpont utáni három nap során vizsgált mintákban legalább 10 CFU/g mennyiségben.

Tartósítás:

A termék 0 és +4 °C között tárolandó. A címkén fel kell tüntetni a legmagasabb tárolási hőmérsékletet, valamint a lejárati időpontot, a következőképpen: „Fogyasztható: ...(nap) ... (hónap)”.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

Az előállítási mód kizárólag a következő szakaszokból áll, amelyeket ugyanabban a létesítményben, folyamatos ciklusban kell elvégezni:

| — | az esetleges előérlelés során a tejet kizárólag természetes tejsavanyító kultúrával lehet érlelni (1), |
| --- | --- |

—

az esetleges előérlelés során a tejet kizárólag természetes tejsavanyító kultúrával lehet érlelni (1),

| — | a tej 15 másodpercig tartó pasztőrözése legalább 71,7 °C-on vagy azzal egyenértékű eljárás, |
| --- | --- |

—

a tej 15 másodpercig tartó pasztőrözése legalább 71,7 °C-on vagy azzal egyenértékű eljárás,

| — | a tej beoltása természetes tejsavanyító kultúrával, |
| --- | --- |

—

a tej beoltása természetes tejsavanyító kultúrával,

| — | 20–30 % aktivitású pepszines, folyékony marhaoltóenzim hozzáadása, |
| --- | --- |

—

20–30 % aktivitású pepszines, folyékony marhaoltóenzim hozzáadása,

| — | a tejoltó alvasztása 35–39 °C fokon, |
| --- | --- |

—

a tejoltó alvasztása 35–39 °C fokon,

| — | darabolás, aprítás és a tejsavó elválasztása az alvadéktól, |
| --- | --- |

—

darabolás, aprítás és a tejsavó elválasztása az alvadéktól,

| — | az alvadék tejsavas érlelése 5,0–5,4 pH értékig, az érett alvadék darabolása, |
| --- | --- |

—

az alvadék tejsavas érlelése 5,0–5,4 pH értékig, az érett alvadék darabolása,

| — | az alvadék préselése (az alvadék forró vízben, esetleg só hozzáadásával történő melegítése, amíg az alvadék hőmérséklete el nem éri az 58–65 °C-ot), |
| --- | --- |

—

az alvadék préselése (az alvadék forró vízben, esetleg só hozzáadásával történő melegítése, amíg az alvadék hőmérséklete el nem éri az 58–65 °C-ot),

| — | az alvadék melegformázása, |
| --- | --- |

—

az alvadék melegformázása,

| — | keményítés hideg vízben, esetleg só hozzáadásával, |
| --- | --- |

—

keményítés hideg vízben, esetleg só hozzáadásával,

| — | egyedi csomagolás. |
| --- | --- |

—

egyedi csomagolás.

| (1) | Természetes tejsavanyító kultúra előállítása: |
| --- | --- |

(1)

Anyakultúra

| — | le nem hűtött nyerstej hőkezelése legalább +63 °C-on, legalább 15 percen keresztül (illetve egyéb, azonos hatású idő/hőmérséklet kombináció), |
| --- | --- |

—

le nem hűtött nyerstej hőkezelése legalább +63 °C-on, legalább 15 percen keresztül (illetve egyéb, azonos hatású idő/hőmérséklet kombináció),

| — | inkubációs hőmérsékletre való hűtés (t = 42–50 °C), |
| --- | --- |

—

inkubációs hőmérsékletre való hűtés (t = 42–50 °C),

| — | inkubáció 14–24 °SH savfokig 100 ml minta esetében, |
| --- | --- |

—

inkubáció 14–24 °SH savfokig 100 ml minta esetében,

| — | +8 °C-os hőmérséklet alá történő hűtés, |
| --- | --- |

—

+8 °C-os hőmérséklet alá történő hűtés,

| — | hűtőtárolás legfeljebb +4 °C-on. |
| --- | --- |

—

hűtőtárolás legfeljebb +4 °C-on.

Tömegkultúrák

| — | a nyerstej beoltása, amely hűtött tej is lehet, legalább az anyakultúra 4 %-ával, |
| --- | --- |

—

a nyerstej beoltása, amely hűtött tej is lehet, legalább az anyakultúra 4 %-ával,

| — | hőkezelés, mint az anyakultúra esetében, |
| --- | --- |

—

hőkezelés, mint az anyakultúra esetében,

| — | inkubációs hőmérsékletre való hűtés (t = 42–50 °C), |
| --- | --- |

—

inkubációs hőmérsékletre való hűtés (t = 42–50 °C),

| — | inkubáció 14–24 °SH savfokig 100 ml minta esetében, |
| --- | --- |

—

inkubáció 14–24 °SH savfokig 100 ml minta esetében,

| — | +8 °C-os hőmérséklet alá történő hűtés, |
| --- | --- |

—

+8 °C-os hőmérséklet alá történő hűtés,

| — | hűtőtárolás legfeljebb +4 °C-on. |
| --- | --- |

—

hűtőtárolás legfeljebb +4 °C-on.

Használatra kész kultúra

A használatra kész kultúra tulajdonságai:

| — | 16–30 °SH savfok 100 ml minta esetében, |
| --- | --- |

—

16–30 °SH savfok 100 ml minta esetében,

| — | legalább 108 CFU/ml hőtűrő streptococcus-tartalom, |
| --- | --- |

—

legalább 108 CFU/ml hőtűrő streptococcus-tartalom,

| — | negatív foszfatázos aktivitás, |
| --- | --- |

—

negatív foszfatázos aktivitás,

| — | előállítása után három napon belül felhasználandó a termelésben. |
| --- | --- |

—

előállítása után három napon belül felhasználandó a termelésben.

4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „Mozzarella tradizionale” egy elismert, friss pasta filata sajtgyártási technológia terméke és az olasz tejipari hagyományok részét képezi.

A mozzarella leghagyományosabb formájában, amely az e termékleírásban szereplő forma, teljes nyerstejből készül, amelynek csak a zsírtartalmát módosíthatják az üzemben esetlegesen; a döntő tényező a természetes tejsavanyító kultúra, amelyet a sajttermelő üzemben felhasznált tej termelési területéről származó tejből kell készíteni, és a helyszínen kell felhasználni. A starter tejsavbaktérium-kultúra, amelyet a tejsavbaktériumok hőállósága, valamint fejlődésüknek és savasodásuknak a nyerstejben természetesen jelen lévő mikroflóra szelektív dúsításával elért gyorsasága jellemez, és amely a tej eredeti mikrobiológiai profilját tükrözi.

A megfelelően előállított természetes tejsavanyító kultúra általában a Streptococcus thermophilus baktériumtörzsek meghatározatlan keverékéből áll, amely enterococcusokat és hőtűrő tejsavbaktériumokat is tartalmazhat. E tejflórabaktérium-flóra segít meghatározni a termék végső jellemzőit.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 2020.12.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 424/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 424/43

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 424/13)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra a közzététel időpontjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

EU-szám: PGI-DE-0717-AM01 – 2020.3.31.

OEM ( )OFJ (X)

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Az egyesülés neve | Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut [A Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut védelméért létrejött egyesülés] |
| --- | --- |
| Cím | Wormersdorfer Straße 22-26, 53340 Meckenheim |
| Ország | Németország |
| E-mail-cím(ek) | info@sg-zuckerruebensirup-apfelkraut.de |

Az egyesülés neve

Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut [A Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut védelméért létrejött egyesülés]

Cím

Wormersdorfer Straße 22-26, 53340 Meckenheim

Ország

Németország

E-mail-cím(ek)

info@sg-zuckerruebensirup-apfelkraut.de

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☐

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☐ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☐

Földrajzi terület

| ☐ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☐

A származás igazolása

| ☐ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☐

Az előállítás módja

| ☒ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☒

Kapcsolat

| ☐ | Címkézés |
| --- | --- |

☐

Címkézés

| ☐ | Egyéb [részletezze] |
| --- | --- |

☐

Egyéb [részletezze]

4.   A módosítás típusa

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása. |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

A termék leírása

Módosítás

Jelenlegi megszövegezés: „– vas: legalább 4 mg/100 g”

A kért módosítás: A vas említését teljes egészében el kell hagyni.

Magyarázat

Az utóbbi években végzett elemzések szerint a vasnak az eredeti termékleírásban feltüntetett értéke részben a cukorrépához tapadt agyagnak és talajnak volt tulajdonítható (ezek a későbbi főzési és szűrési folyamatok következtében sosem rontottak a végtermék minőségén), amelyeket abban az időben technikai okokból nem lehetett eltávolítani, és az a cukorrépával együtt továbbjutott az előállítási folyamatba. Továbbá évről-évre mindig is jelentős változások következtek be az időjárás miatt.

Az előállítási folyamat optimalizálásának köszönhetően mindazonáltal manapság már sokkal több agyag és talaj távolítható el a cukorrépákról, így a vas szintje lecsökkent a termékben.

A termék gyártóinak az egyik célkitűzése a folyamat további optimalizálása. Ez azonban azt jelenti, hogy a legalább 4 mg vas/100 g termék érték nem biztosítható mindig. Következésképpen a vasra vonatkozó értéket el kell hagyni.

Kapcsolat

Módosítás

„A termék sajátosságai” második albekezdés, első bekezdés

Jelenlegi megszövegezés: „A hagyományos, kíméletes, az előállítási területen régi hagyományok útján berögzült gyártási folyamat garantálja az értékes ásványi anyagok, a magnézium és a vas megmaradását a végtermékben. A termék ezenfelül káliumot és változó mértékben, ill. a tárolási idő előrehaladtával csökkenő mennyiségben folsavat tartalmaz. A terméket adalékanyag nélkül állítják elő.”

A kért módosítás (a szöveg azon részeinek elhagyása, ahol az a vasat és a folsavat említi):

„A hagyományos, kíméletes, az előállítási területen régi hagyományok útján berögzült gyártási folyamat garantálja az értékes ásványi anyagok, például a magnézium megmaradását a végtermékben. A termék ezenfelül káliumot tartalmaz. A terméket adalékanyag nélkül állítják elő.”

Magyarázat

A vas értékét illetően: lásd a b) pont alatti magyarázatot.

A folsav említésével kapcsolatban: A folsavnak a leírásban b) pont) szereplő értéke már elhagyásra került a módosítás iránti utolsó kérelemben, mivel a bejegyzés után elvégzett mérések azt mutatták, hogy a folsav szintje folyamatosan és természetesen csökken az előállítást követően, mivel a folsav lebomlik.

A folsav szintjét többé nem mérik, mivel az ilyen mérések feleslegesek lennének az előírás követelményeinek fényében. Mivel a folsav szintje mindig csökken a termék hosszadalmas tárolása során, és az anyag végül nem lesz jelen többé a termékben, általában nem helyénvaló megemlíteni azt.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

EU-szám: PGI-DE-0717-AM01 – 2020.3.31.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés (oem vagy ofj)

„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Frissen betakarított cukorrépa természetes tisztaságú, sűrített, növényi rostokat és hozzáadott adalékanyagot nem tartalmazó leve.

| — | Külső jellemzők: sötétbarna, nagyon viszkózus szirup |
| --- | --- |

—

Külső jellemzők: sötétbarna, nagyon viszkózus szirup

| — | Íz: édes-malátás |
| --- | --- |

—

Íz: édes-malátás

| — | Illat: édeskés-malátás-karamellás |
| --- | --- |

—

Illat: édeskés-malátás-karamellás

| — | A végtermék cukortartalma (a tűréshatár minden esetben ± 3 %):
  szacharóz: 33 %
  glükóz: 17 %
  fruktóz: 16 % |
| --- | --- |

—

A végtermék cukortartalma (a tűréshatár minden esetben ± 3 %):

szacharóz: 33 %

glükóz: 17 %

fruktóz: 16 %

| — | Brix-fok: legalább 78 °Brix |
| --- | --- |

—

Brix-fok: legalább 78 °Brix

| — | pH-érték: 4,4-től 5,0-ig |
| --- | --- |

—

pH-érték: 4,4-től 5,0-ig

| — | Nedvességtartalom: legfeljebb 22 % |
| --- | --- |

—

Nedvességtartalom: legfeljebb 22 %

| — | Magnézium: legalább 60 mg/100 g |
| --- | --- |

—

Magnézium: legalább 60 mg/100 g

| — | Kálium: legalább 50 mg/100 g |
| --- | --- |

—

Kálium: legalább 50 mg/100 g

| — | A cukorrépaszirup előállítása adalékanyag nélkül történik. A terméket a cukorrépa betakarítási időszakában – nyár végétől tavaszig – állítják elő. A hagyományos, ugyanakkor az élelmiszerekre vonatkozó mai jogszabályok követelményeihez igazított előállítási eljárás folyamata a következő: |
| --- | --- |

—

A cukorrépaszirup előállítása adalékanyag nélkül történik. A terméket a cukorrépa betakarítási időszakában – nyár végétől tavaszig – állítják elő. A hagyományos, ugyanakkor az élelmiszerekre vonatkozó mai jogszabályok követelményeihez igazított előállítási eljárás folyamata a következő:

| — | Áruátvétel/minőség: a frissen betakarított répa beszállítása. |
| --- | --- |

—

Áruátvétel/minőség: a frissen betakarított répa beszállítása.

| — | Áruátvételi ellenőrzés: a cukortartalom meghatározása a szükséges feldolgozási paraméterek (hőmérséklet, a főzés időtartama stb.) megállapításához. A szennyeződések és a zöld részek részarányának vizuális ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

Áruátvételi ellenőrzés: a cukortartalom meghatározása a szükséges feldolgozási paraméterek (hőmérséklet, a főzés időtartama stb.) megállapításához. A szennyeződések és a zöld részek részarányának vizuális ellenőrzése.

| — | Tárolás: rövid ideig tartó raktározás mind a termelőnél, mind pedig a feldolgozás helyén, a betakarítás és a beszállítás összehangolása. |
| --- | --- |

—

Tárolás: rövid ideig tartó raktározás mind a termelőnél, mind pedig a feldolgozás helyén, a betakarítás és a beszállítás összehangolása.

| — | Kezelés a további előkészítés és feldolgozás előtt: előmosás; a zöld levelek, a föld és a kövek eltávolítása; ezután tisztítás a répamosóban. |
| --- | --- |

—

Kezelés a további előkészítés és feldolgozás előtt: előmosás; a zöld levelek, a föld és a kövek eltávolítása; ezután tisztítás a répamosóban.

| — | Feldolgozás: a feldolgozás a földrajzi területen történik. A cukorrépa egészben vagy felaprítva kerül feldolgozásra. Az aprított répát több órán keresztül melegítik, illetve kíméletesen főzik. Ennek során ügyelni kell a megfelelő pihentetési időre. A főzési folyamat időtartama és hőmérséklete az üzemi hagyományok szerint alakul. A nyerslé kinyeréséhez a cukorrépapépet azután magas nyomáson préselik. A kinyert nyersléből egy szűrőberendezésben szinte minden szilárd részecskét eltávolítanak és azt tiszta léként egy párologtató berendezésbe juttatják. A párologtató berendezésben a tiszta léből vákuum alatt kíméletesen kivonják a vizet. A végtermék szárazanyag-tartalma legalább 78 Brix-fok. Tárolás előtt a végterméket a feldolgozó üzemben pH-érték, szín, valamint szacharóz-, fruktóz-, glükóz- és szárazanyag-tartalom szempontjából elemzésnek vetik alá. Ezen túlmenően a végterméket egy külső laboratórium is rendszeresen bevizsgálja. A kinyert cukorrépaszirupot tartályokban tárolják, és ezekből kerül majd a végleges csomagolásba. |
| --- | --- |

—

Feldolgozás: a feldolgozás a földrajzi területen történik. A cukorrépa egészben vagy felaprítva kerül feldolgozásra. Az aprított répát több órán keresztül melegítik, illetve kíméletesen főzik. Ennek során ügyelni kell a megfelelő pihentetési időre. A főzési folyamat időtartama és hőmérséklete az üzemi hagyományok szerint alakul. A nyerslé kinyeréséhez a cukorrépapépet azután magas nyomáson préselik. A kinyert nyersléből egy szűrőberendezésben szinte minden szilárd részecskét eltávolítanak és azt tiszta léként egy párologtató berendezésbe juttatják. A párologtató berendezésben a tiszta léből vákuum alatt kíméletesen kivonják a vizet. A végtermék szárazanyag-tartalma legalább 78 Brix-fok. Tárolás előtt a végterméket a feldolgozó üzemben pH-érték, szín, valamint szacharóz-, fruktóz-, glükóz- és szárazanyag-tartalom szempontjából elemzésnek vetik alá. Ezen túlmenően a végterméket egy külső laboratórium is rendszeresen bevizsgálja. A kinyert cukorrépaszirupot tartályokban tárolják, és ezekből kerül majd a végleges csomagolásba.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az alapanyagként szolgáló cukorrépának 100 %-ban a meghatározott földrajzi területről kell származnia.

A „Rübenkraut” előállításához felhasznált cukorrépa hagyományosan kizárólag a régió cukorrépa-termelőitől származik.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A teljes előállítási folyamat a földrajzi területen történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Rajna-vidék, idetartoznak Észak-Rajna-Vesztfáliában Köln közigazgatási körzetei (az „Oberbergischer Kreis” járás nélkül) és Düsseldorf közigazgatási körzetéből a következő járások: Mettmann járás, Düsseldorf város, Rhein-Kreis Neuss, Mönchengladbach város, Viersen járás, Krefeld város, Kleve járás, Wesel járás, valamint Rajna-vidék-Pfalzban Ahrweiler és Mayen-Koblenz járások.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai:

A szirupfőzés több száz évre visszanyúló hagyománya a Rajna-vidéken az előállítási folyamat és az íz tökéletesedéséhez vezetett. A tudást generációról generációra adták tovább. A répatermesztés a 14. és 15. században a mezőgazdaság állandó alkotórésze, a Rajna-vidéken a cukorrépa a 15. századtól kezdődően a gazdák által a hűbérúrnak fizetendő „kis tized” része volt. A 17. század elején a harminc éves háborúban bekövetkezett éhínség során a répatermesztés egyszerűbbnek és nagyobb terméshozamot nyújtónak bizonyult, mint a gabonatermesztés. Többek között a Rajna-vidéken, ahol zavargások kevesebb kárt okoztak, engedhették meg maguknak a gazdák az édeskés, fehér cukorrépa igényesebb termesztését.

Ma már nem állapítható meg pontosan, mióta állítanak elő „Rübenkraut”-ot a Rajna-vidéken, de valószínűleg már a 18. század óta megszokott volt. A „Rübenkraut” előállításának központja az Alsó-Rajna-vidék. 1860 körül a Porosz Államban található 309 „Rübenkraut”-üzem közül egyedül Grevenbroich járásban 63 prés volt bejelentve. Répaszirupot eredetileg takarmányrépából vagy sárgarépából állítottak elő. A 19. században terjedt el az Alsó-Rajna-vidéken nemesített takarmányrépa fajta, a „Lanker Rübe”. A század második felében terjedt el a cukorrépából való szirupgyártás. A kölni Kereskedelmi és Iparkamara évkönyveiben az olvasható, hogy 1870 körül évente 6 000–10 000 fél mázsa (= 300–500 tonna) „Rübenkraut”-ot termeltek.

A „Rübenkraut” számos jellegzetes rajnai recept, például a „Rheinischer Suaerbraten” vagy az „Aachener Printen” fontos, hagyományos hozzávalója is. A cukorrépaszirup előállításának hosszú hagyománya a Rajna-vidéken a nyelvben is egyértelműen megmutatkozik: a cukorrépaszirup a Rajna-vidékiek számára „Rübenkraut”, korábban még „Rüöwenkrut” vagy „Röbenkraut”. Ezt a kifejezést még ma is használják és értik, mégpedig nem csak a Rajna-vidéken. Mielőtt a takarmányrépa cukoralapanyagként való felhasználását felismerték, zöldségként használták. Az Apfelkraut (almaszirup) mintájára a „Rübenkraut” nevet a takarmányrépából nyert szirupnál is megtartották.

Block „Rübensirup – Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung” (Répaszirup – Gyártás, minősítés és felhasználás) című könyvének (Lipcse, 1920) 2. ábráján látható, hogy a cukorrépaszirup-gyárak (feketével kitöltött körök) teljesen a Rajna-vidékre koncentrálódtak. Cukorgyárak voltak szerte az egész német birodalomban, de a Rajna-vidéken csak nagyon kevés. A Rajna-vidéken ellenben olyan sok répaszirupgyár volt, mint sehol máshol. Még ma is nagyon nagy mennyiségben állítanak elő répaszirupot a Rajna-vidéken.

A termék sajátosságai:

A hagyományos, kíméletes, az előállítási területen régi hagyományok útján berögzült gyártási folyamat garantálja az értékes ásványi anyagok, például a magnézium megmaradását a végtermékben. A termék ezenfelül káliumot tartalmaz. A terméket adalékanyag nélkül állítják elő.

A répaszirup, amely a gondos gyártási folyamat révén nyeri el összehasonlíthatatlan, kifejezetten édes-malátás ízét és édes-malátás-karamellás illatát, nemcsak kenyérre kenve fogyasztható, hanem sütéshez és főzéshez aroma-összetevőként is kiválóan megfelel.

A termék régóta ismert és jelentős hírnévre tett szert. A „Rübenkraut” elsősorban a Rajna-vidéken, de annak határain túl is ismert. Ismertsége és hírneve a földrajzi területen hosszú időre visszanyúló történetén alapul.

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A termék kiváló híre földrajzi eredetén alapul.

A „Rübenkraut”-ot a Rajna-vidéken találták fel. Azóta ott állítják elő. Mindig is a Rajna-vidéken termelt cukorrépából készítették. A termék hírneve szempontjából mérvadó, hogy a cukorrépa az előállítási területről származik. A termék hitelességéhez elválaszthatatlanul hozzátartozik az egyetlen felhasznált nyersanyag, nevezetesen a cukorrépa helyi eredete.

A „Rübenkraut”-ot ma is még majdnem pontosan úgy állítják elő, mint az elmúlt évszázadokban. Mindig csak a meghatározott területről származó cukorrépát dolgoztak fel. Ezen alapult a cukorrépaszirup-gyárak elszaporodása a Rajna-vidéken. A Rajna-vidéken továbbra is nagy mennyiségben termesztenek cukorrépát, nagyobb részben cukor előállításához, de nem csekély részben „Rübenkraut”-ként történő feldolgozásra.

A „Rübenkraut” előállításához felhasznált cukorrépa hagyományosan kizárólag a régió cukorrépa-termelőitől származik. A cukorrépa-termesztés a gazdák és a feldolgozók közti szerződéses szabályozás alapján történik, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági termelés teljes területét lefedő tanácsadást. A termelők és a feldolgozók között szoros, áttekinthető és ellenőrizhető együttműködés jött létre. Az együttműködés a felvásárlási garancia által biztosítja a répatermelő gazdák számára a szükséges tervezési alapot és biztonságot. A cukorrépa minőségét rendszeresen, a kémiai paraméterek mindig azonos elemzésével vizsgálják.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://register.dpma.de/DPMAregister/blattdownload/marken/2019/44/Teil-7/20191031

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---