# Eiropas Savienības L 163/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 163 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 23. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 163

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 23. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 709/2007 (2007. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 710/2007 (2007. gada 22. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 711/2007 (2007. gada 22. jūnijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnijā iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 712/2007 (2007. gada 22. jūnijs) par pastāvīgu konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 713/2007 (2007. gada 21. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot mencas Skagerakā | 14 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 714/2007/EK (2007. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 709/2007 (2007. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 710/2007 (2007. gada 22. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 711/2007 (2007. gada 22. jūnijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnijā iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 712/2007 (2007. gada 22. jūnijs) par pastāvīgu konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 713/2007 (2007. gada 21. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot mencas Skagerakā

14

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 714/2007/EK (2007. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju

16

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/436/EK, Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu | 17 |
| | | Komisija |
| | | 2007/437/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 19. jūnijs) par haloksifopa-R neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2548)

   (
  1
  ) | 22 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/436/EK, Euratom

*

Padomes Lēmums (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

17

Komisija

2007/437/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 19. jūnijs) par haloksifopa-R neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2548)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2548)

1

22

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006.) | 24 |

Labojums

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006.)

24

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 709/2007

(2007. gada 22. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 22. jūnijā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 41,5 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 68,7 |
| 0707 00 05 | JO | 159,1 |
| TR | 151,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0709 90 70 | TR | 86,3 |
| ZZ | 86,3 |
| 0805 50 10 | AR | 55,4 |
| TR | 92,6 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 61,2 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,6 |
| BR | 105,1 |
| CA | 102,7 |
| CL | 82,7 |
| CN | 105,4 |
| CO | 90,0 |
| NZ | 98,7 |
| US | 108,9 |
| UY | 47,1 |
| ZA | 98,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0809 10 00 | TR | 197,2 |
| ZZ | 197,2 |
| 0809 20 95 | TR | 274,0 |
| US | 368,8 |
| ZZ | 321,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | CL | 101,4 |
| US | 149,4 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 113,1 |
| 0809 40 05 | IL | 251,3 |
| US | 222,0 |
| ZZ | 236,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

41,5

TR

95,8

ZZ

68,7

0707 00 05

JO

159,1

TR

151,2

ZZ

155,2

0709 90 70

TR

86,3

ZZ

86,3

0805 50 10

AR

55,4

TR

92,6

UY

68,9

ZA

61,2

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

100,6

BR

105,1

CA

102,7

CL

82,7

CN

105,4

CO

90,0

NZ

98,7

US

108,9

UY

47,1

ZA

98,5

ZZ

94,0

0809 10 00

TR

197,2

ZZ

197,2

0809 20 95

TR

274,0

US

368,8

ZZ

321,4

0809 30 10, 0809 30 90

CL

101,4

US

149,4

ZA

88,5

ZZ

113,1

0809 40 05

IL

251,3

US

222,0

ZZ

236,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 710/2007

(2007. gada 22. jūnijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 638/2007 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 638/2007 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1002/2006 36. pantā minētajiem produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2011/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 43. lpp.).

2

(3)  OV L 179, 1.7.2006., 36. lpp.

3

(4)  OV L 148, 9.6.2007., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2007. gada 23. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 20,70 | 5,95 |
| 1701 11 90 (1) | 20,70 | 11,46 |
| 1701 12 10 (1) | 20,70 | 5,76 |
| 1701 12 90 (1) | 20,70 | 10,94 |
| 1701 91 00 (2) | 23,43 | 14,01 |
| 1701 99 10 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1701 99 90 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1702 90 99 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

20,70

5,95

1701 11 90 (1)

20,70

11,46

1701 12 10 (1)

20,70

5,76

1701 12 90 (1)

20,70

10,94

1701 91 00 (2)

23,43

14,01

1701 99 10 (2)

23,43

9,00

1701 99 90 (2)

23,43

9,00

1702 90 99 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 711/2007

(2007. gada 22. jūnijs)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnijā iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnijā par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim un attiecībā uz 3. grupu – par periodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūnijā par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim un attiecībā uz 3. grupu – par periodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnijā par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnijā par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim un attiecībā uz 3. grupu – par periodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.7.2007-30.9.2007
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2007-31.12.2007
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 5,718616 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 27 783 000 |
| 4 | 09.4214 | 23,955918 | — |
| 5 | 09.4215 | 57,314324 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 276 463 |
| 7 | 09.4217 | 18,881304 | — |
| 8 | 09.4218 | (2) | 2 484 800 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.7.2007-30.9.2007

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2007-31.12.2007

(kg)

1

09.4211

5,718616

—

2

09.4212

(1)

27 783 000

4

09.4214

23,955918

—

5

09.4215

57,314324

—

6

09.4216

(2)

276 463

7

09.4217

18,881304

—

8

09.4218

(2)

2 484 800

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.7.2007-30.6.2008
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 3 | 09.4213 | 6,006354 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.7.2007-30.6.2008

(%)

3

09.4213

6,006354

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.

---

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 712/2007

(2007. gada 22. jūnijs)

par pastāvīgu konkursu izsludināšanu dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošās labības tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu un 24. panta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), ir paredzēts, ka intervences aģentūru rīcībā esošā labība ir jāpārdod konkursa kārtībā par cenām, kas nerada tirgus traucējumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1993. gada 28. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2131/93, ar ko paredz kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek pārdota intervences aģentūru pārziņā esošā labība (2), ir paredzēts, ka intervences aģentūru rīcībā esošā labība ir jāpārdod konkursa kārtībā par cenām, kas nerada tirgus traucējumus.

| (2) | Dalībvalstu rīcībā ir kukurūzas, mīksto kviešu, miežu un rudzu intervences krājumi. Lai apmierinātu tirgus pieprasījumu, šie dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošie labības krājumi jānodod pārdošanai iekšējā tirgū. Tādēļ jāizsludina pastāvīgi konkursi dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības tālākai pārdošanai Kopienas tirgū. Katra pārdošana ir jāuzskata par atsevišķu konkursu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu rīcībā ir kukurūzas, mīksto kviešu, miežu un rudzu intervences krājumi. Lai apmierinātu tirgus pieprasījumu, šie dalībvalstu intervences aģentūru pārziņā esošie labības krājumi jānodod pārdošanai iekšējā tirgū. Tādēļ jāizsludina pastāvīgi konkursi dalībvalstu intervences aģentūru rīcībā esošās labības tālākai pārdošanai Kopienas tirgū. Katra pārdošana ir jāuzskata par atsevišķu konkursu.

| (3) | Jāparedz atkāpes no Regulā (EEK) Nr. 2131/93 paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz pieprasīto izpildes nodrošinājuma līmeni. Šajā nolūkā nodrošinājums jānosaka pietiekami augstā līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Jāparedz atkāpes no Regulā (EEK) Nr. 2131/93 paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz pieprasīto izpildes nodrošinājuma līmeni. Šajā nolūkā nodrošinājums jānosaka pietiekami augstā līmenī.

| (4) | Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu pārvalda Komisija. Turklāt jānosaka piešķiršanas koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(4)

Lai ņemtu vērā situāciju Kopienas tirgū, ir lietderīgi paredzēt, ka konkursu pārvalda Komisija. Turklāt jānosaka piešķiršanas koeficients piedāvājumiem, kuros nosaukta minimālā pārdošanas cena.

| (5) | Lai efektīvi pārvaldītu sistēmu, ir jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jāiesniedz elektroniski. Ir svarīgi nodrošināt to, lai paziņojumā, ko intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi. |
| --- | --- |

(5)

Lai efektīvi pārvaldītu sistēmu, ir jāparedz, ka Komisijas pieprasītā informācija jāiesniedz elektroniski. Ir svarīgi nodrošināt to, lai paziņojumā, ko intervences aģentūra sniedz Komisijai, piedāvājumu iesniedzēji paliktu anonīmi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas I pielikumā uzskaitītās intervences aģentūras izsludina pastāvīgus konkursus to pārziņā esošās labības pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū. Šajos konkursos pārdodamās dažādu veidu labības maksimālie daudzumi uzskaitīti I pielikumā.

2. pants

Šīs regulas 1. pantā minēto pārdošanu veic atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2131/93 nosacījumiem. Tomēr, atkāpjoties no minētās regulas 13. panta 4. punkta otrās daļas, piedāvājuma nodrošinājums ir noteikts EUR 10 par tonnu.

3. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajai konkursa daļai beidzas 2007. gada 4. jūlijā pulksten 13.00 (pēc Briseles laika).

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš nākamajām konkursa daļām ir trešdiena pulksten 13.00 (pēc Briseles laika) ik nedēļu, izņemot 2007. gada 1. augustu, 2007. gada 15. augustu, 2007. gada 22. augustu, 2007. gada 5. septembri, 2007. gada 19. septembri, 2007. gada 3. oktobri, 2007. gada 17. oktobri, 2007. gada 31. oktobri, 2007. gada 14. novembri, 2007. gada 28. novembri, 2007. gada 12. decembri, 2007. gada 26. decembri, 2008. gada 2. janvāri, 2008. gada 16. janvāri, 2008. gada 23. janvāri, 2008. gada 6. februāri, 2008. gada 20. februāri, 2008. gada 5. martu, 2008. gada 19. martu, 2008. gada 2. aprīli, 2008. gada 16. aprīli, 2008. gada 30. aprīli, 2008. gada 14. maiju, 2008. gada 21. maiju, 2008. gada 4. jūniju un 2008. gada 18. jūniju, jo atbilstīgajās nedēļās konkurss nenotiks.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pēdējai konkursa daļai ir 2008. gada 25. jūnijs pulksten 13.00 (pēc Briseles laika).

2.   Piedāvājumi jāiesniedz attiecīgajām intervences aģentūrām, kuru kontaktinformācija sniegta I pielikumā.

4. pants

Attiecīgās intervences aģentūras Komisijai par iesniegtajiem piedāvājumiem paziņo četru stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām saskaņā ar 3. panta 1. punktu. Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, attiecīgā dalībvalsts par to informē Komisiju, ievērojot to pašu termiņu. Ja dalībvalsts paziņojumu par iesniegtajiem piedāvājumiem Komisijai nav nosūtījusi norādītajā termiņā, Komisija uzskata, ka attiecīgajā dalībvalstī piedāvājumi nav iesniegti.

Iepriekšējā daļā minētos paziņojumus nosūta elektroniski atbilstoši II pielikumā sniegtajam paraugam. Par katru izsludināto konkursu uz Komisiju jānosūta atsevišķa veidlapa par katra veida labību. Piedāvājuma iesniedzēju identitāti nedrīkst atklāt.

5. pants

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. panta 2. punktā paredzēto procedūru Komisija nosaka katra veida labības minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt saņemtos piedāvājumus.

2.   Ja, saskaņā ar 1. punktu nosakot minimālo cenu, pārsniedz dalībvalstij pieejamo maksimālo apjomu, šo cenu var noteikt, piemērojot sadales koeficientu piedāvātajiem daudzumiem par minimālo cenu tādā veidā, lai tiktu ievērots šajā dalībvalstī pieejamais maksimālais apjoms.

6. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 191, 31.7.1993., 76. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 367/2007 (OV L 91, 31.3.2007., 14. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

KONKURSU SARAKSTS

| Dalībvalsts | Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū
  (tonnas) | Intervences aģentūra
  Nosaukums, adrese un kontaktinformācija |
| --- | --- | --- |
| Mīkstie kvieši | Mieži | Kukurūza | Rudzi |
| Belgique/België | 0 | — | — | — | Bureau d’intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Belgisch Interventie- en Restitutiebureau |
| Trierstraat 82 |
| B-1040 Brussel |
| Tel. (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| e-mail: webmaster@birb.be |
| website: www.birb.be |

Dalībvalsts

Daudzumi, kas tiek nodoti pārdošanai iekšējā tirgū

(tonnas)

Intervences aģentūra

Nosaukums, adrese un kontaktinformācija

Mīkstie kvieši

Mieži

Kukurūza

Rudzi

Belgique/België

0

—

—

—

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Belgisch Interventie- en Restitutiebureau

Trierstraat 82

B-1040 Brussel

Tel. (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

e-mail: webmaster@birb.be

website: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Tel.: (+359 2) 81 87 202 |
| Fax: (+359 2) 81 87 267 |
| E-mail: dfz@dfz.bg |
| website : www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Tel.: (+359 2) 81 87 202

Fax: (+359 2) 81 87 267

E-mail: dfz@dfz.bg

website : www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

—

—

| Státní zemědělský intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00 Praha 1 |
| Tel.: (420) 222 87 16 67/222 87 14 03 |
| Fax: (420) 296 80 64 04 |
| E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Internet: www.szif.cz |

Státní zemědělský intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00 Praha 1

Tel.: (420) 222 87 16 67/222 87 14 03

Fax: (420) 296 80 64 04

E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Internet: www.szif.cz

Danmark

—

—

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København V |
| Téléphone: (45) 33 95 88 07 |
| Télécopieur: (45) 33 95 80 34 |
| e-mail: | mij@dffe.dk
  pah@dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København V

Téléphone: (45) 33 95 88 07

Télécopieur: (45) 33 95 80 34

e-mail:

mij@dffe.dk

pah@dffe.dk

website: www.dffe.dk

Deutschland

0

0

—

50 000

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Téléphone: (49-228) 68 45-3704 |
| télécopieur 1: (49-228) 68 45-3985 |
| télécopieur 2: (49-228) 68 45-3276 |
| e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| website : www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Téléphone: (49-228) 68 45-3704

télécopieur 1: (49-228) 68 45-3985

télécopieur 2: (49-228) 68 45-3276

e-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

website : www.ble.de

Eesti

—

—

—

—

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3, 51009 Tartu |
| Téléphone: (372) 7371 200 |
| Télécopieur: (372) 7371 201 |
| e-mail: pria@pria.ee |
| website: www.pria.ee |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3, 51009 Tartu

Téléphone: (372) 7371 200

Télécopieur: (372) 7371 201

e-mail: pria@pria.ee

website: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

—

—

—

| Department of Agriculture & Food, Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Johnstown Castle Estate, |
| County Wexford, |
| Ireland |
| Téléphone: (353-53) 916 34 00 |
| Télécopieur: (353-53) 914 28 43 |
| website: www.agriculture.gov.ie |

Department of Agriculture & Food, Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Johnstown Castle Estate,

County Wexford,

Ireland

Téléphone: (353-53) 916 34 00

Télécopieur: (353-53) 914 28 43

website: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (OPEKEPE) |
| --- |
| Acharnon 241 |
| GR-104 46 Athens |
| Téléphone: (30-210) 212 47 87 και (30-210) 212 47 54 |
| Télécopieur: (30-210) 212 47 91 |
| e-mail: ax17u073@minagric.gr |
| website: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (OPEKEPE)

Acharnon 241

GR-104 46 Athens

Téléphone: (30-210) 212 47 87 και (30-210) 212 47 54

Télécopieur: (30-210) 212 47 91

e-mail: ax17u073@minagric.gr

website: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Téléphone: (34-91) 3474765 |
| Télécopieur: (34-91)3474838 |
| e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| website: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Téléphone: (34-91) 3474765

Télécopieur: (34-91)3474838

e-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

website: www.fega.es

France

0

0

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 12, rue Henri-Roltanguy TSA 20002 |
| F-93555 Montreuil sous Bois Cedex |
| Téléphone: (33) 173 30 20 20 |
| Télécopieur: (33) 173 30 20 08 |
| E-mail: | Catherine.LESCOUARC'H@onigc.fr;
  Philippe.BONNARD@onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

12, rue Henri-Roltanguy TSA 20002

F-93555 Montreuil sous Bois Cedex

Téléphone: (33) 173 30 20 20

Télécopieur: (33) 173 30 20 08

E-mail:

Catherine.LESCOUARC'H@onigc.fr;

Philippe.BONNARD@onigc.fr

website: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino 45, I-00184 Roma |
| Téléphone: (39) 06 49 49 95 58 |
| Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61 |
| e-mail: b.pennacchia@agea.gov.it |
| website: www.agea.gov.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino 45, I-00184 Roma

Téléphone: (39) 06 49 49 95 58

Télécopieur: (39) 06 49 49 97 61

e-mail: b.pennacchia@agea.gov.it

website: www.agea.gov.it

Kypros

—

—

—

—

Latvija

0

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV-1981 |
| Téléphone: (371) 702 7893 |
| Télécopieur: (371) 702 7892 |
| e-mail: lad@lad.gov.lv |
| website: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV-1981

Téléphone: (371) 702 7893

Télécopieur: (371) 702 7892

e-mail: lad@lad.gov.lv

website: www.lad.gov.lv

Lietuva

—

—

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Téléphon: (370-5) 268 50 49 |
| Télécopieur: (370-5) 268 50 61 |
| e-mail: info@litfood.lt |
| website: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market Regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Téléphon: (370-5) 268 50 49

Télécopieur: (370-5) 268 50 61

e-mail: info@litfood.lt

website: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Téléphone: (352) 478 23 70 |
| Télécopieur: (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Téléphone: (352) 478 23 70

Télécopieur: (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

0

0

500 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24. |
| H-1095 Budapest |
| Téléphone (36-1) 219 45 76 |
| Télécopieur: (36-1) 219 89 05 |
| e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| website: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24.

H-1095 Budapest

Téléphone (36-1) 219 45 76

Télécopieur: (36-1) 219 89 05

e-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

website: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Téléphone: (31) 475 355 486 |
| Télécopieur: (31) 475 318939 |
| e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| website: www.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Téléphone: (31) 475 355 486

Télécopieur: (31) 475 318939

e-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

website: www.minlnv.nl

Österreich

—

—

—

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Téléphone: | (43-1) 331 51-258
  (43-1) 331 51-328 |
| Télécopieur: | (43-1) 331 51-4624
  (43-1) 331 51-4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Téléphone:

(43-1) 331 51-258

(43-1) 331 51-328

Télécopieur:

(43-1) 331 51-4624

(43-1) 331 51-4469

e-mail: referat10@ama.gv.at

website: www.ama.at/intervention

Polska

—

0

—

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Polska |
| Téléphone: (48) 22 661 78 10 |
| télécopieur: (48) 22 661 78 26 |
| e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| website: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Polska

Téléphone: (48) 22 661 78 10

télécopieur: (48) 22 661 78 26

e-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

website: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4G |
| 1649-034 Lisboa |
| Téléphone: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Télécopieur: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4G

1649-034 Lisboa

Téléphone:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Télécopieur:

(351) 21 384 61 70

| e-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

e-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

website: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Tel.: (40) 21 3054802, (40) 21 3054842 |
| Fax: (40) 21 3054803 |
| Website: www.apia.org.ro |

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Tel.: (40) 21 3054802, (40) 21 3054842

Fax: (40) 21 3054803

Website: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Téléphone: (386-1) 580 76 52 |
| Télécopieur: (386-1) 478 92 00 |
| e-mail: aktrp@gov.si |
| website: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160

SI-1000 Ljubljana

Téléphone: (386-1) 580 76 52

Télécopieur: (386-1) 478 92 00

e-mail: aktrp@gov.si

website: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

—

—

—

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| Slovenská republika |
| tel.: (421-2) 58 24 32 71 |
| fax: (421-2) 53 41 26 65 |
| e-mail: jvargova@apa.sk |
| website: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

Slovenská republika

tel.: (421-2) 58 24 32 71

fax: (421-2) 53 41 26 65

e-mail: jvargova@apa.sk

website: www.apa.sk

Suomi/Finland

0

0

—

—

| Maaseutuvirasto |
| --- |
| PL 256 |
| FI-00101 HELSINKI |
| Tel: (358 (0)20) 772 007 |
| Fax: (358 (0)20) 7725 506, +358 (0)20 7725 508 |
| e-mail: markkinatukiosasto@mavi.fi |
| web site: www.mavi.fi |

Maaseutuvirasto

PL 256

FI-00101 HELSINKI

Tel: (358 (0)20) 772 007

Fax: (358 (0)20) 7725 506, +358 (0)20 7725 508

e-mail: markkinatukiosasto@mavi.fi

web site: www.mavi.fi

Sverige

0

0

—

—

| Statens jordbruksverk |
| --- |
| S-551 82 Jönköping |
| Tfn (46) 36 15 50 00 |
| Fax (46) 36 19 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |
| Internet: www.sjv.se |

Statens jordbruksverk

S-551 82 Jönköping

Tfn (46) 36 15 50 00

Fax (46) 36 19 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

Internet: www.sjv.se

United Kingdom

—

—

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| United Kingdom |
| Téléphone: (44-1912) 26 58 82 |
| Télécopieur: (44-1912) 26 58 24 |
| e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| website: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

United Kingdom

Téléphone: (44-1912) 26 58 82

Télécopieur: (44-1912) 26 58 24

e-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

website: www.rpa.gov.uk

Zīme “—” nozīmē, ka attiecīgajā dalībvalstī nav šā veida labības intervences krājumu.

---

II PIELIKUMS

Paziņojums Komisijai par piedāvājumiem, kas saņemti saskaņā ar pastāvīgo konkursu intervences krājumos esošas labības tālākai pārdošanai iekšējā tirgū

Paraugs (1)

Regulas (EK) Nr. 712/2007 4. pants

“LABĪBAS VEIDS: KN kods (2)”

“DALĪBVALSTS (3)”

| 1 | 2 | 3 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Piedāvājuma iesniedzēja numurs | Partijas numurs | Daudzums
  (t) | Piedāvātā cena

  euro/t |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| utt. | | | |
| Norādīt kopējo piedāvāto daudzumu (tostarp arī noraidītos piedāvājumus, kas izteikti par vienu un to pašu partiju): ... tonnas. |

1

2

3

Piedāvājuma iesniedzēja numurs

Partijas numurs

Daudzums

(t)

Piedāvātā cena

euro/t

1

2

3

utt.

Norādīt kopējo piedāvāto daudzumu (tostarp arī noraidītos piedāvājumus, kas izteikti par vienu un to pašu partiju): ... tonnas.

---

(1)  Iesniegt Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta D.2. nodaļai.

(2)  1001 90 attiecībā uz mīkstajiem kviešiem, 1003 00 attiecībā uz miežiem, 1005 90 00 attiecībā uz kukurūzu un 1002 00 00 attiecībā uz rudziem.

(3)  Norādīt attiecīgo dalībvalsti.

---

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 713/2007

(2007. gada 21. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Zviedrijas karogu, zvejot mencas Skagerakā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 21. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp. Labotā nedakcija OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 643/2007 (OV L 151, 13.6.2007., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 14 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums | COD/03AN. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | Skageraks |
| Datums | 2007. gada 1. jūnijs |

Nr.

14

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums

COD/03AN.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

Skageraks

Datums

2007. gada 1. jūnijs

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/16

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 714/2007/EK

(2007. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopienas politikā labāka regulējuma jomā uzsvērta valstu un Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme kā izšķirošs faktors, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas politikā labāka regulējuma jomā uzsvērta valstu un Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme kā izšķirošs faktors, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus.

| (2) | Direktīvā 68/89/EEK (3) paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes atšķiras no tām metodēm, ko kopumā un patlaban izmanto darījumos starp mežsaimniecības produkcijas ražotājiem un mežsaimniecības produkcijas pārstrādes uzņēmumiem, un tās ir atzītas par nepielāgotām tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 68/89/EEK (3) paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes atšķiras no tām metodēm, ko kopumā un patlaban izmanto darījumos starp mežsaimniecības produkcijas ražotājiem un mežsaimniecības produkcijas pārstrādes uzņēmumiem, un tās ir atzītas par nepielāgotām tirgus vajadzībām.

| (3) | Direktīvā 68/89/EEK paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes vairs nav nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 68/89/EEK paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes vairs nav nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību.

| (4) | Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 68/89/EEK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 68/89/EEK.

| (5) | Direktīvas 68/89/EEK atcelšana nozīmē, ka pēc 2008. gada 31. decembra atzīme “EEK klasificēts” vairs nebūs pieejama izmantošanai tirdzniecībā un atbilstīgie valsts īstenošanas pasākumi ir attiecīgi jāatceļ līdz 2008. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 68/89/EEK atcelšana nozīmē, ka pēc 2008. gada 31. decembra atzīme “EEK klasificēts” vairs nebūs pieejama izmantošanai tirdzniecībā un atbilstīgie valsts īstenošanas pasākumi ir attiecīgi jāatceļ līdz 2008. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 68/89/EEK tiek atcelta no 2008. gada 31. decembra.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2007. gada 20. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. GLOSER

---

(1)  2007. gada 14. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2007. gada 21. maija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 32, 6.2.1968., 12. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 7. jūnijs)

par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

(2007/436/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 269. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 173. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3),

tā kā:

| (1) | Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējam vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāuztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ būtu jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējam vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāuztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ būtu jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm.

| (2) | Kopienu pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienu politikas sakārtotai izstrādei, ņemot vērā to, ka vajadzētu ievērot stingru budžeta disciplīnu. |
| --- | --- |

(2)

Kopienu pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienu politikas sakārtotai izstrādei, ņemot vērā to, ka vajadzētu ievērot stingru budžeta disciplīnu.

| (3) | Šajā lēmumā nacionālais kopienākums (NKI) būtu jādefinē kā gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (tālāk tekstā – “EKS 95”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (4). |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā nacionālais kopienākums (NKI) būtu jādefinē kā gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (tālāk tekstā – “EKS 95”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (4).

| (4) | Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (5) 3. panta 1. un 2. punktu, izmantojot minētajā pantā doto formulu, pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada 28. decembrī. Pašu resursu maksimālā robeža tika noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē secināja, ka šīm maksimālajām robežām būtu jāpaliek pašreizējā līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (5) 3. panta 1. un 2. punktu, izmantojot minētajā pantā doto formulu, pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada 28. decembrī. Pašu resursu maksimālā robeža tika noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē secināja, ka šīm maksimālajām robežām būtu jāpaliek pašreizējā līmenī.

| (5) | Lai Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, šīs maksimālās robežas, kas izteiktas procentuāli no NKI, ir jākoriģē, ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI. |
| --- | --- |

(5)

Lai Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, šīs maksimālās robežas, kas izteiktas procentuāli no NKI, ir jākoriģē, ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI.

| (6) | Eiropas Savienības tiesību aktos iestrādājot nolīgumus, kurus noslēdza daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tādēļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā šīs atšķirības būtu jālikvidē. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Savienības tiesību aktos iestrādājot nolīgumus, kurus noslēdza daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tādēļ Eiropas Savienības vispārējā budžetā šīs atšķirības būtu jālikvidē.

| (7) | Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursu piesaistīšanas likmi nosaka 0,30 % apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursu piesaistīšanas likmi nosaka 0,30 % apmērā.

| (8) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam piemēro samazinātas PVN piesaistīšanas likmes un ka Nīderlandei un Zviedrijai tajā pašā laika posmā to NKI resursu iemaksām piemēro ikgadēju bruto samazinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam piemēro samazinātas PVN piesaistīšanas likmes un ka Nīderlandei un Zviedrijai tajā pašā laika posmā to NKI resursu iemaksām piemēro ikgadēju bruto samazinājumu.

| (9) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Apvienotajai Karalistei piemērojamo korekciju mehānismu saglabā un ka Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei nosaka mazāku daļu korekcijas finansēšanā. Tomēr, beidzoties pakāpeniskas pārejas periodam no 2009. līdz 2011. gadam, Apvienotā Karaliste pilnībā piedalās paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļa. Tādējādi Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinu pielāgo, pakāpeniski izslēdzot uz tām dalībvalstīm attiecinātos izdevumus, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot minētos lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumus. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā papildu iemaksas no Apvienotās Karalistes nepārsniedz EUR 10,5 miljardus 2004. gada cenās. Ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, minēto summu attiecīgi koriģēs. |
| --- | --- |

(9)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Apvienotajai Karalistei piemērojamo korekciju mehānismu saglabā un ka Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei nosaka mazāku daļu korekcijas finansēšanā. Tomēr, beidzoties pakāpeniskas pārejas periodam no 2009. līdz 2011. gadam, Apvienotā Karaliste pilnībā piedalās paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļa. Tādējādi Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinu pielāgo, pakāpeniski izslēdzot uz tām dalībvalstīm attiecinātos izdevumus, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot minētos lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumus. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā papildu iemaksas no Apvienotās Karalistes nepārsniedz EUR 10,5 miljardus 2004. gada cenās. Ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, minēto summu attiecīgi koriģēs.

| (10) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. panta otrās daļas f) punkta noteikumus par gada pirmspievienošanās izdevumu kandidātvalstīs izslēgšanu no Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina beidz piemērot 2013. gada beigās. |
| --- | --- |

(10)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. panta otrās daļas f) punkta noteikumus par gada pirmspievienošanās izdevumu kandidātvalstīs izslēgšanu no Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina beidz piemērot 2013. gada beigās.

| (11) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī aicināja Komisiju sākt pilnīgu, plašu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu, tostarp kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), un resursu, tostarp Apvienotās Karalistes atlaides, aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī aicināja Komisiju sākt pilnīgu, plašu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu, tostarp kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), un resursu, tostarp Apvienotās Karalistes atlaides, aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā.

| (12) | Būtu jāparedz noteikumi, ko piemēro pārejas posmā starp sistēmu, kas paredzēta ar Lēmumu 2000/596/EK, Euratom, un to, ko ievieš ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz noteikumi, ko piemēro pārejas posmā starp sistēmu, kas paredzēta ar Lēmumu 2000/596/EK, Euratom, un to, ko ievieš ar šo lēmumu.

| (13) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

(13)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī,

IR PIEŅĒMUSI TURPMĀK IZKLĀSTĪTOS NOTEIKUMUS, KO IESAKA PIEŅEMT DALĪBVALSTĪM.

1. pants

Kopienām pašu resursus piešķir atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajos pantos, lai saskaņā ar 269. pantu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā (turpmāk “EK līgums”) un 173. pantu Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumā (turpmāk “Euratom līgums”) nodrošinātu Eiropas Savienības vispārējā budžeta finansējumu.

Eiropas Savienības vispārējo budžetu, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā finansē no Kopienu pašu resursiem.

2. pants

1.   Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžetā, veido šādi ieņēmumi:

| a) | maksājumi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai faktori, kopējā muitas tarifa nodokļi un citi nodokļi, kurus noteikušas vai noteiks Kopienu iestādes attiecībā uz tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm, muitas nodokļi par izstrādājumiem saskaņā ar spēku zaudējušo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumu, kā arī iemaksas un citi nodokļi, kas ir paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju; |
| --- | --- |

a)

maksājumi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai faktori, kopējā muitas tarifa nodokļi un citi nodokļi, kurus noteikušas vai noteiks Kopienu iestādes attiecībā uz tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm, muitas nodokļi par izstrādājumiem saskaņā ar spēku zaudējušo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumu, kā arī iemaksas un citi nodokļi, kas ir paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju;

| b) | neskarot 4. punkta otro daļu, piemērot visām dalībvalstīm vienotu likmi saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, kas noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Izmantotā aprēķina bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI, kā tas noteikts 7. punktā; |
| --- | --- |

b)

neskarot 4. punkta otro daļu, piemērot visām dalībvalstīm vienotu likmi saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, kas noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Izmantotā aprēķina bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI, kā tas noteikts 7. punktā;

| c) | neskarot 5. punkta otro daļu, vienotās likmes – ko nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā kopējos citus ieņēmumus, – piemērošana visu dalībvalstu NKI summai. |
| --- | --- |

c)

neskarot 5. punkta otro daļu, vienotās likmes – ko nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā kopējos citus ieņēmumus, – piemērošana visu dalībvalstu NKI summai.

2.   Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžetā, veido arī ieņēmumi, kas ir saņemti no jauniem maksājumiem, kuri ieviesti saskaņā ar kopējo politiku, saskaņā ar EK līgumu vai Euratom līgumu, ja ir ievērota EK līguma 269. pantā vai Euratom līguma 173. pantā noteiktā procedūra.

3.   Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 25 % no summām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā.

4.   Vienoto likmi, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka 0,30 % apjomā.

Laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam PVN resursu piesaistīšanas likmi Austrijai nosaka 0,225 % apjomā, Vācijai – 0,15 % apjomā un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 % apjomā.

5.   Vienoto likmi, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā, piemēro katras dalībvalsts NKI.

Tomēr tikai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei piemēro EUR 605 miljonu ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām un Zviedrijai – EUR 150 miljonu ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām, 2004. gada cenās. Šīs summas koriģē atbilstīgi kārtējām cenām, piemērojot jaunāko Komisijas noteikto ES IKP deflatoru, izteiktu euro, kas pieejams provizoriskā budžeta sagatavošanas laikā. Bruto samazinājumus piemēro pēc tam, kad aprēķināta un finansēta Apvienotās Karalistes korekcija, kā izklāstīts šā lēmuma 4. un 5. pantā, un tie nekādi neiespaido korekciju.

6.   Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, piemēro esošās PVN un NKI piesaistīšanas likmes, līdz stājas spēkā jaunas likmes.

7.   Šā lēmuma vajadzībām NKP ir gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96.

Ja EKS 95 grozījumi radītu būtiskas izmaiņas attiecībā uz Komisijas noteikto NKI, tad Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par to, vai šādi grozījumi attiecas uz šā lēmuma piemērošanu.

3. pants

1.   Kopējā pašu resursu summa, kas Kopienām piešķirta gada maksājumu apropriējumu segšanai, nepārsniedz 1,24 % no visu dalībvalstu NKI summas.

2.   Eiropas Savienības vispārējā budžetā iekļauto saistību apropriējumu kopsumma nepārsniedz 1,31 % no visu dalībvalstu NKI summas.

Tiek saglabāta pastāvīga attiecība starp saistību asignējumiem un maksājumu asignējumiem, lai nodrošinātu to savstarpēju atbilstību un ļautu turpmākajos gados ievērot 1. punktā minētos maksimālos apjomus.

3.   Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, ko izmanto šā lēmuma vajadzībām, Komisija 1. un 2. punktā minētās maksājumu un saistību apropriējumu robežas pārrēķina pēc šādas formulas:

Formula

kur t ir pēdējais pilnais gads, par kuru ir pieejami dati saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (6).

4. pants

1.   Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai.

Korekciju nosaka:

| a) | aprēķinot starpību iepriekšējā finanšu gadā starp:






  — | Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no neierobežotās PVN aprēķina bāzes summas un |
| --- | --- | --- |

a)

aprēķinot starpību iepriekšējā finanšu gadā starp:

—

Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no neierobežotās PVN aprēķina bāzes summas un

| — | Apvienotās Karalistes procentuālo daļu attiecināto izdevumu kopsummā; |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes procentuālo daļu attiecināto izdevumu kopsummā;

| b) | šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu; |
| --- | --- |

b)

šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu;

| c) | reizinot saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto rezultātu ar 0,66; |
| --- | --- |

c)

reizinot saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto rezultātu ar 0,66;

| d) | no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp:






  — | summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un |
| --- | --- | --- |

d)

no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp:

—

summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un

| — | Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;

| e) | no saskaņā ar d) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes neto ieguvumu, kas radies, palielinot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālo daļu, ko dalībvalstis patur ar resursu iekasēšanu saistīto izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

e)

no saskaņā ar d) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes neto ieguvumu, kas radies, palielinot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālo daļu, ko dalībvalstis patur ar resursu iekasēšanu saistīto izmaksu segšanai;

| f) | katras ES paplašināšanās gadījumā koriģējot saskaņā ar e) apakšpunktu iegūto rezultātu, kompensāciju samazinot tā, lai izdevumi, kuriem pirms paplašināšanās netika piemērots samazinājums, arī pēc paplašināšanās netiktu samazināti. Koriģēšanu veic, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņemot summu, kas atbilst gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Šādi aprēķinātās summas pārnes uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija. Šo apakšpunktu beidz piemērot, sākot no korekcijas, kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā; |
| --- | --- |

f)

katras ES paplašināšanās gadījumā koriģējot saskaņā ar e) apakšpunktu iegūto rezultātu, kompensāciju samazinot tā, lai izdevumi, kuriem pirms paplašināšanās netika piemērots samazinājums, arī pēc paplašināšanās netiktu samazināti. Koriģēšanu veic, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņemot summu, kas atbilst gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Šādi aprēķinātās summas pārnes uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija. Šo apakšpunktu beidz piemērot, sākot no korekcijas, kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā;

| g) | aprēķinu pielāgojot tādējādi, ka no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņem kopējos izdevumus, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko finansē ELVGF Garantiju nodaļa. |
| --- | --- |

g)

aprēķinu pielāgojot tādējādi, ka no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņem kopējos izdevumus, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko finansē ELVGF Garantiju nodaļa.

Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku:

| Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā Apvienotās Karalistes korekciju | No Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |
| --- | --- |
| 2009 | 20 |
| 2010 | 70 |
| 2011 | 100 |

Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā Apvienotās Karalistes korekciju

No Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos

2009

20

2010

70

2011

100

2.   Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam 1. punkta g) apakšpunktā minētā attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz EUR 10,5 miljardus, 2004. gada cenās. Komisijas dienesti ik gadu pārbauda, vai korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja maksimālā EUR 10,5 miljardu summa ir pārsniegta, attiecīgi samazina Apvienotās Karalistes iemaksu budžetā.

Ja laikā līdz 2013. gadam notiek jauna paplašināšanās, EUR 10,5 miljardu maksimālo summu koriģē, to attiecīgi palielinot.

5. pants

1.   Pārējās dalībvalstis korekcijas izmaksas sedz šādi:

| a) | izmaksu sadali vispirms aprēķina pēc katras dalībvalsts daļas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos, no aprēķina izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursu iemaksu bruto samazinājumus; |
| --- | --- |

a)

izmaksu sadali vispirms aprēķina pēc katras dalībvalsts daļas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos, no aprēķina izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursu iemaksu bruto samazinājumus;

| b) | pēc tam to pielāgo tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa būtu viena ceturtā daļa no to parastās finansējuma daļas, kas iegūta šā aprēķina rezultātā. |
| --- | --- |

b)

pēc tam to pielāgo tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa būtu viena ceturtā daļa no to parastās finansējuma daļas, kas iegūta šā aprēķina rezultātā.

2.   Precizējumu piešķir Apvienotajai Karalistei, samazinot tās maksājumus, kas izriet no 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas. Izmaksas, ko sedz pārējās dalībvalstis, pieskaita maksājumiem, ko katra no tām veic saskaņā ar 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Komisija veic 2. panta 5. punkta, 4. panta un šā panta piemērošanai nepieciešamos aprēķinus.

4.   Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, turpina piemērot to Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un citām dalībvalstīm sedzamās izmaksas, kas iekļautas pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā.

6. pants

Šā lēmuma 2. pantā minētos ieņēmumus bez izšķirības izmanto visu Eiropas Savienības vispārējā budžetā iekļauto izdevumu finansēšanai.

7. pants

Kopienu ieņēmumu pārpalikumu, kas pārsniedz finanšu gada faktisko izdevumu kopsummu, pārnes uz nākamo finanšu gadu.

8. pants

1.   Kopienu pašu resursus, kas minēti 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis iekasē saskaņā ar valsts normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem, kurus attiecīgā gadījumā pielāgo, lai panāktu atbilstību Kopienas noteikumu prasībām.

Komisija regulāri izskata dalībvalstu paziņotos valstu noteikumus, iesniedz dalībvalstīm labojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu valsts noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem, un iesniedz ziņojumus budžeta lēmējinstitūcijai.

Dalībvalstis 2. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā paredzētos resursus nodod Komisijas rīcībā.

2.   Padome saskaņā ar EK līguma 279. panta 2. punktā un Euratom līguma 183. pantā izklāstīto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šo lēmumu un lai dotu iespēju pārbaudīt 2. un 5. pantā minēto ieņēmumu iekasēšanu, nodošanu Komisijas rīcībā un izmaksāšanu.

9. pants

Lai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES izdevumu, tostarp KLP, un resursu, tostarp Apvienotās Karalistes atlaides, aspektiem, un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu.

10. pants

1.   Ievērojot 2) apakšpunktu, no 2007. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu 2000/597/EK, Euratom. Visas atsauces uz Padomes Lēmumu 70/243/EOTK, EEK, Euratom (1970. gada 21. aprīlis) par dalībvalstu finanšu iemaksu aizstāšanu ar Kopienu pašu resursiem (7), Padomes Lēmumu 85/257/EEK, Euratom (1985. gada 7. maijs) par Kopienu pašu resursu sistēmu (8), Padomes Lēmumu 88/376/EEK, Euratom (1988. gada 24. jūnijs) par Kopienu pašu resursu sistēmu (9), Padomes Lēmumu 94/728/EK, Euratom (1994. gada 31. oktobris) par Kopienu pašu resursu sistēmu (10) vai Lēmumu 2000/597/EK, Euratom uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

2.   Lēmumu 88/376/EEK, Euratom, 94/728/EK, Euratom un 2000/597/EK, Euratom 2., 4. un 5. pantu turpina piemērot, lai aprēķinātu un koriģētu ieņēmumus, kuri noteikti, piemērojot visām dalībvalstīm vienotu likmi PVN bāzei, kas noteikta saskaņotā veidā un ierobežota starp 50 % un 55 % no katras dalībvalsts NKP vai NKI, atkarībā no attiecīgā gada, un lai aprēķinātu budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas Apvienotajai Karalistei piešķirta no 1988. līdz 2006. gadam.

3.   Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 10 % no summām, kuras minētas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kuras dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas noteikumiem bija jāiemaksā līdz 2001. gada 28. februārim.

11. pants

Padomes ģenerālsekretārs šo lēmumu dara zināmu dalībvalstīm.

Dalībvalstis nekavējoties ziņo Padomes ģenerālsekretāram par to procedūru izpildi, kas saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām vajadzīgas šā lēmuma pieņemšanai.

Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad saņemts pēdējais otrajā daļā minētais paziņojums.

Lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

12. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. GLOS

---

(1)  Atzinums sniegts 2006. gada 4. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 203, 25.8.2006., 50. lpp.

2

(3)  OV C 309, 16.12.2006., 103. lpp.

3

(4)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

5

(6)  OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 94, 28.4.1970., 19. lpp.

7

(8)  OV L 128, 14.5.1985., 15. lpp.

8

(9)  OV L 185, 15.7.1988., 24. lpp.

9

(10)  OV L 293, 12.11.1994., 9. lpp.

10

---

Komisija

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 19. jūnijs)

par haloksifopa-R neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētā viela

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 2548)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/437/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas pēc izziņošanas dienas ir pieejamas tirgū jau vismaz divus gadus, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts, ka 12 gadu laikā pēc minētās direktīvas izziņošanas dalībvalsts var atļaut tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, kuru sastāvā ir šīs direktīvas I pielikuma sarakstā neiekļautas darbīgās vielas, kas pēc izziņošanas dienas ir pieejamas tirgū jau vismaz divus gadus, kamēr minētās vielas pakāpeniski pārbauda atbilstīgi darba programmai.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē sakarā ar iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Haloksifops-R ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 703/2001 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otro posmu, un izveidots to darbīgo vielu saraksts, kuras jāizvērtē sakarā ar iespējamību tās iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Haloksifops-R ir minētajā sarakstā.

| (3) | Haloksifopa-R iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem attiecībā uz vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Attiecībā uz haloksifopu-R ziņotāja dalībvalsts bija Dānija, un visa vajadzīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 21. novembrī. |
| --- | --- |

(3)

Haloksifopa-R iedarbība uz cilvēku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 un Regulas (EK) Nr. 703/2001 noteikumiem attiecībā uz vairākiem izmantošanas veidiem, ko ierosinājis pieteikuma iesniedzējs. Turklāt minētajās regulās ir izraudzītas ziņotājas dalībvalstis, kuru pienākums ir iesniegt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) attiecīgos novērtējuma ziņojumus un ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 451/2000 8. panta 1. punktu. Attiecībā uz haloksifopu-R ziņotāja dalībvalsts bija Dānija, un visa vajadzīgā informācija tika iesniegta 2003. gada 21. novembrī.

| (4) | Dalībvalstu un EPNI speciālisti pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 28. jūlijā iesniedza Komisijai EPNI secinājumu veidā par speciālistu veikto darbīgās vielas haloksifopa-R pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2006. gada 24. novembrī to pabeidza kā Komisijas pārskata ziņojumu par haloksifopu-R. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu un EPNI speciālisti pārskatīja novērtējuma ziņojumu un 2006. gada 28. jūlijā iesniedza Komisijai EPNI secinājumu veidā par speciālistu veikto darbīgās vielas haloksifopa-R pesticīdu riska novērtējuma pārskatīšanu (4). Šo ziņojumu dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2006. gada 24. novembrī to pabeidza kā Komisijas pārskata ziņojumu par haloksifopu-R.

| (5) | Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Nebija iespējams izdarīt secinājumus par riska novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņu piesārņojumu. Konkrētāk, tika konstatēts, ka haloksifopa-R izmantošana pieteikuma iesniedzēja ierosinātajos veidos izraisa vairāku noturīgu metabolītu rašanos, kuri var viegli iekļūt gruntsūdeņu virsmā, un tādējādi tie varētu izraisīt negatīvu ietekmi uz dzeramo ūdeni. Minētie fakti radīja jautājumus, kurus nevar atrisināt, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja datiem, ko tas sniedza likumīgajos termiņos. Turklāt, ņemot vērā pieejamos datus, joprojām pastāv bažas par riska novērtējumu attiecībā uz zīdītājiem. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nevarēja izdarīt secinājumu, ka haloksifops-R atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā radās bažas par vairākiem aspektiem. Nebija iespējams izdarīt secinājumus par riska novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņu piesārņojumu. Konkrētāk, tika konstatēts, ka haloksifopa-R izmantošana pieteikuma iesniedzēja ierosinātajos veidos izraisa vairāku noturīgu metabolītu rašanos, kuri var viegli iekļūt gruntsūdeņu virsmā, un tādējādi tie varētu izraisīt negatīvu ietekmi uz dzeramo ūdeni. Minētie fakti radīja jautājumus, kurus nevar atrisināt, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja datiem, ko tas sniedza likumīgajos termiņos. Turklāt, ņemot vērā pieejamos datus, joprojām pastāv bažas par riska novērtējumu attiecībā uz zīdītājiem. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nevarēja izdarīt secinājumu, ka haloksifops-R atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (6) | Komisija aicināja ziņotāju dalībvalsti iesniegt komentārus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr, neskatoties uz minētajiem argumentiem, iepriekšminētās bažas joprojām pastāv, un, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza un novērtēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ņemot vērā ierosinātos lietošanas nosacījumus, haloksifopu-R saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja ziņotāju dalībvalsti iesniegt komentārus par speciālistu veiktās pārskatīšanas rezultātiem un par to, vai darbīgo vielu turpmāk atļaut vai neatļaut. Ziņotāja dalībvalsts iesniedza komentārus, kas tika rūpīgi pārbaudīti. Tomēr, neskatoties uz minētajiem argumentiem, iepriekšminētās bažas joprojām pastāv, un, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza un novērtēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes speciālistu sanāksmēs, veiktie novērtējumi neliecina, ka, ņemot vērā ierosinātos lietošanas nosacījumus, haloksifopu-R saturošie augu aizsardzības līdzekļi kopumā atbilstu Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām.

| (7) | Tāpēc haloksifops-R nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc haloksifops-R nav jāiekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (8) | Jāveic pasākumi, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir haloksifops-R, noteiktā laika posmā tiktu atsauktas un netiktu pagarinātas un lai šādiem augu aizsardzības līdzekļiem netiktu dotas jaunas atļaujas. |
| --- | --- |

(8)

Jāveic pasākumi, lai atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuros ir haloksifops-R, noteiktā laika posmā tiktu atsauktas un netiktu pagarinātas un lai šādiem augu aizsardzības līdzekļiem netiktu dotas jaunas atļaujas.

| (9) | Papildu laikposms, ko dalībvalsts piešķir to augu aizsardzības līdzekļu krājumu realizācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, kuros ir haloksifops-R, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena nākamā augšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(9)

Papildu laikposms, ko dalībvalsts piešķir to augu aizsardzības līdzekļu krājumu realizācijai, glabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai, kuros ir haloksifops-R, jāierobežo līdz 12 mēnešiem, ļaujot esošos krājumus izlietot viena nākamā augšanas perioda laikā.

| (10) | Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz haloksifopu-R saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neierobežo iespēju iesniegt pieteikumus attiecībā uz haloksifopu-R saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punkta noteikumiem ar nolūku to iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Haloksifopu-R neiekļauj darbīgo vielu sarakstā Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur haloksifopu-R, atsauc 2007. gada 19. decembrī; |
| --- | --- |

a)

atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur haloksifopu-R, atsauc 2007. gada 19. decembrī;

| b) | no šā lēmuma publicēšanas dienas netiek piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur haloksifopu-R. |
| --- | --- |

b)

no šā lēmuma publicēšanas dienas netiek piešķirtas un pagarinātas atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur haloksifopu-R.

3. pants

Papildu laikposmam, ko piešķir dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 6. punktu, jābūt iespējami īsam un jābeidzas ne vēlāk kā 2008. gada 19. decembrī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/31/EK (OV L 140, 1.6.2007., 44. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 7.4.2001., 6. lpp.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 87, 1-96. Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of haloxyfop-R.

4

EFSA Scientific Report (2006) 87, 1-96. Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of haloxyfop-R.

---

Labojums

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/24

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 378, 2006. gada 27. decembris
  )

Regulu (EK) Nr. 1905/2006 lasīt šādi:

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1905/2006

(2006. gada 18. decembris),

ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Tiek ierosināta jauna plānošanas un piegādes palīdzības struktūra, lai Kopienas ārējo palīdzību padarītu efektīvāku. Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2) izveido Pirmspievienošanās instrumentu (IPA), kas ietver Kopienas palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. Regula (EK) Nr. 1638/2006 (3) paredz vispārīgus noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) izveidošanai. Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (4) izveido instrumentu rūpnieciski attīstītajām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni. Regula (EK) Nr. 1717/2006 (5) izveido stabilitātes instrumentu. Regula (EK) Nr. .../2007 (6) izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā. Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) izveido finansēšanas instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaules mērogā. Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (8) attiecas uz humāno palīdzību. Ar šo Regulu izveido finanšu instrumentu attīstības sadarbībai, kas nodrošina tiešu atbalstu Eiropas Kopienas sadarbības politikas attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Tiek ierosināta jauna plānošanas un piegādes palīdzības struktūra, lai Kopienas ārējo palīdzību padarītu efektīvāku. Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2) izveido Pirmspievienošanās instrumentu (IPA), kas ietver Kopienas palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. Regula (EK) Nr. 1638/2006 (3) paredz vispārīgus noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) izveidošanai. Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (4) izveido instrumentu rūpnieciski attīstītajām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni. Regula (EK) Nr. 1717/2006 (5) izveido stabilitātes instrumentu. Regula (EK) Nr. .../2007 (6) izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā. Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) izveido finansēšanas instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaules mērogā. Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (8) attiecas uz humāno palīdzību. Ar šo Regulu izveido finanšu instrumentu attīstības sadarbībai, kas nodrošina tiešu atbalstu Eiropas Kopienas sadarbības politikas attīstībai.

| (2) | Kopiena īsteno sadarbības politiku attīstības jomā, kuras mērķis ir – mazināt nabadzību, panākt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā. |
| --- | --- |

(2)

Kopiena īsteno sadarbības politiku attīstības jomā, kuras mērķis ir – mazināt nabadzību, panākt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā.

| (3) | Kopiena īsteno sadarbības politiku, kas sekmē Kopienas un partnervalstu un reģionu uzņēmēju sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu attīstību un veicina dialogu starp attiecīgo nozaru politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem partneriem. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena īsteno sadarbības politiku, kas sekmē Kopienas un partnervalstu un reģionu uzņēmēju sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu attīstību un veicina dialogu starp attiecīgo nozaru politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem partneriem.

| (4) | Kopienas sadarbības politikas attīstības jomā un starptautiskās darbības mērķis ir sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 2000. gada 8. septembrī pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kā piemēram, panākt galējas nabadzības un bada izskaušanu, un galvenos attīstības mērķus un principus, ko Kopiena un tās dalībvalstis ir apstiprinājušas saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un citām kompetentām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas sadarbības politikas attīstības jomā un starptautiskās darbības mērķis ir sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas 2000. gada 8. septembrī pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), kā piemēram, panākt galējas nabadzības un bada izskaušanu, un galvenos attīstības mērķus un principus, ko Kopiena un tās dalībvalstis ir apstiprinājušas saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO) un citām kompetentām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā.

| (5) | Lai panāktu attīstības politikas saskaņotību, ir svarīgi, lai Kopienas politika, kas neattiecas uz attīstību, atbalstītu jaunattīstības valstu centienus TAM sasniegšanā, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 178. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Lai panāktu attīstības politikas saskaņotību, ir svarīgi, lai Kopienas politika, kas neattiecas uz attīstību, atbalstītu jaunattīstības valstu centienus TAM sasniegšanā, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līguma 178. pantu.

| (6) | Politiska vide, kas garantē mieru un stabilitāti, cilvēktiesību, pamatbrīvību, demokrātijas principu ievērošanu, tiesiskumu, labu pārvaldību un dzimumu līdztiesību, ir nozīmīga ilgtermiņa attīstībai. |
| --- | --- |

(6)

Politiska vide, kas garantē mieru un stabilitāti, cilvēktiesību, pamatbrīvību, demokrātijas principu ievērošanu, tiesiskumu, labu pārvaldību un dzimumu līdztiesību, ir nozīmīga ilgtermiņa attīstībai.

| (7) | Droša un ilgtspējīga ekonomiskā politika ir attīstības priekšnosacījums. |
| --- | --- |

(7)

Droša un ilgtspējīga ekonomiskā politika ir attīstības priekšnosacījums.

| (8) | Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) locekļi 4. ministru konferencē Dohā apņēmās attīstības stratēģijās integrēt tirdzniecību un nodrošināt ar tirdzniecību saistītu tehnisku un iespēju veidošanas palīdzību, kā arī vajadzīgos pasākumus nolūkā veicināt tehnoloģiju nodošanu, izmantojot tirdzniecību un tās labā, stiprināt saikni starp ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un tirdzniecību, kā arī tirdzniecības un vides savstarpēju saikni, palīdzēt jaunattīstības valstīm to dalībā jaunās tirdzniecības sarunās un īstenot to sasniegtos rezultātus. |
| --- | --- |

(8)

Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) locekļi 4. ministru konferencē Dohā apņēmās attīstības stratēģijās integrēt tirdzniecību un nodrošināt ar tirdzniecību saistītu tehnisku un iespēju veidošanas palīdzību, kā arī vajadzīgos pasākumus nolūkā veicināt tehnoloģiju nodošanu, izmantojot tirdzniecību un tās labā, stiprināt saikni starp ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un tirdzniecību, kā arī tirdzniecības un vides savstarpēju saikni, palīdzēt jaunattīstības valstīm to dalībā jaunās tirdzniecības sarunās un īstenot to sasniegtos rezultātus.

| (9) | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais paziņojums attiecībā uz Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas konsenss attīstības jomā” (2005. gada 20. decembris) (9) un jebkādi turpmākie grozījumi nosaka Kopienas darbību struktūru attīstības jomā. Pamatojoties uz to, būtu jāplāno un jāīsteno palīdzība attīstības jomā un sadarbības stratēģijas. |
| --- | --- |

(9)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais paziņojums attiecībā uz Eiropas Savienības attīstības politiku: “Eiropas konsenss attīstības jomā” (2005. gada 20. decembris) (9) un jebkādi turpmākie grozījumi nosaka Kopienas darbību struktūru attīstības jomā. Pamatojoties uz to, būtu jāplāno un jāīsteno palīdzība attīstības jomā un sadarbības stratēģijas.

| (10) | Sadarbība attīstības jomā būtu jāīsteno, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas. Ģeogrāfiskām programmām būtu jāatbalsta attīstība un jāstiprina sadarbība ar Latīņamerikas, Āzijas, Vidusāzijas, Tuvo Austrumu un Dienvidāfrikas valstīm. |
| --- | --- |

(10)

Sadarbība attīstības jomā būtu jāīsteno, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas. Ģeogrāfiskām programmām būtu jāatbalsta attīstība un jāstiprina sadarbība ar Latīņamerikas, Āzijas, Vidusāzijas, Tuvo Austrumu un Dienvidāfrikas valstīm.

| (11) | Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas partnerattiecību un sadarbības nolīgumus ar dažām no šīm partnervalstīm un reģioniem, lai sniegtu nozīmīgu ieguldījumu partnervalstu ilgtermiņa attīstībā un to iedzīvotāju labklājībā. Partnerattiecību un sadarbības nolīgumi balstās uz tādu kopīgu un universālu vērtību ievērošanu un veicināšanu kā cilvēktiesības, pamatbrīvības, demokrātijas principi un tiesiskums. Šajā saistībā būtu jāpievērš uzmanība tiesībām uz pienācīgu darbu un to cilvēku tiesībām, kam ir īpašas vajadzības. Kopienas un partnervalstu divpusējo attiecību uzturēšana un padziļināšana, kā arī daudzpusējo iestāžu konsolidēšana ir svarīgi faktori, lai sniegtu ievērojamu ieguldījumu pasaules ekonomikas līdzsvarā un attīstībā, kā arī stiprinātu Kopienas un partnervalstu un reģionu nozīmi un vietu pasaulē. |
| --- | --- |

(11)

Kopiena un tās dalībvalstis ir noslēgušas partnerattiecību un sadarbības nolīgumus ar dažām no šīm partnervalstīm un reģioniem, lai sniegtu nozīmīgu ieguldījumu partnervalstu ilgtermiņa attīstībā un to iedzīvotāju labklājībā. Partnerattiecību un sadarbības nolīgumi balstās uz tādu kopīgu un universālu vērtību ievērošanu un veicināšanu kā cilvēktiesības, pamatbrīvības, demokrātijas principi un tiesiskums. Šajā saistībā būtu jāpievērš uzmanība tiesībām uz pienācīgu darbu un to cilvēku tiesībām, kam ir īpašas vajadzības. Kopienas un partnervalstu divpusējo attiecību uzturēšana un padziļināšana, kā arī daudzpusējo iestāžu konsolidēšana ir svarīgi faktori, lai sniegtu ievērojamu ieguldījumu pasaules ekonomikas līdzsvarā un attīstībā, kā arī stiprinātu Kopienas un partnervalstu un reģionu nozīmi un vietu pasaulē.

| (12) | Lai gan tematiskajās programmās galvenokārt būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis, divām saņēmējvalstīm, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), kas neatbilst prasībām, lai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK) to noteiktu par Oficiālās attīstības palīdzības (OAP) saņēmēju, un uz kurām attiecas 2. panta 4. punkta otrās daļas pirmais ievilkums, arī vajadzētu būt iespējai piedalīties tematiskajās programmās ar noteikumiem, kādi izklāstīti šajā regulā. Kopienai būtu jāfinansē tematiskās programmas valstīs, reģionos un teritorijās, kuras var saņemt palīdzību šajā regulā minētajā ģeogrāfiskajā programmā, palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006, vai uz kurām attiecas ģeogrāfiskā sadarbība saistībā ar Eiropas Attīstības Fondu (EAF). Padomes Lēmumā 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (10), kas ir piemērojams līdz 2011. gada 31. decembrim, izklāsta nosacījumus par aizjūras zemju un teritoriju atbilstību attīstības palīdzības tematiskām darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un kuras šī regula negroza. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan tematiskajās programmās galvenokārt būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis, divām saņēmējvalstīm, kā arī aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), kas neatbilst prasībām, lai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK) to noteiktu par Oficiālās attīstības palīdzības (OAP) saņēmēju, un uz kurām attiecas 2. panta 4. punkta otrās daļas pirmais ievilkums, arī vajadzētu būt iespējai piedalīties tematiskajās programmās ar noteikumiem, kādi izklāstīti šajā regulā. Kopienai būtu jāfinansē tematiskās programmas valstīs, reģionos un teritorijās, kuras var saņemt palīdzību šajā regulā minētajā ģeogrāfiskajā programmā, palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006, vai uz kurām attiecas ģeogrāfiskā sadarbība saistībā ar Eiropas Attīstības Fondu (EAF). Padomes Lēmumā 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (10), kas ir piemērojams līdz 2011. gada 31. decembrim, izklāsta nosacījumus par aizjūras zemju un teritoriju atbilstību attīstības palīdzības tematiskām darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un kuras šī regula negroza.

| (13) | Tematiskām programmām būtu jānodrošina izteikta papildu vērtība un būtu jāietver pasākumi, kas papildina ģeogrāfiskās programmas, kuras ir galvenais pamats Kopienas sadarbībai ar trešām valstīm. Sadarbībai attīstības jomā, kas īstenota, izmantojot tematiskās programmas, vajadzētu būt saistītai ar šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 1638/2006 minētajām ģeogrāfiskajām programmām, kā arī ar ģeogrāfisko sadarbību saistībā ar Eiropas Attīstības Fondu (EAF). Tematiskās programmas ir saistītas ar konkrētu darbības jomu, kurā ir ieinteresēta partnervalstu grupa, kuru nenosaka pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vai sadarbības pasākumiem, kas attiecas uz dažādiem reģioniem vai partnervalstu grupām, vai starptautisku rīcību, kas nav paredzēta kādai konkrētai ģeogrāfiskai teritorijai. Tām ir arī svarīga nozīme, ārēji attīstot Kopienas politiku un nodrošinot nozaru saskaņu un skaidrību. |
| --- | --- |

(13)

Tematiskām programmām būtu jānodrošina izteikta papildu vērtība un būtu jāietver pasākumi, kas papildina ģeogrāfiskās programmas, kuras ir galvenais pamats Kopienas sadarbībai ar trešām valstīm. Sadarbībai attīstības jomā, kas īstenota, izmantojot tematiskās programmas, vajadzētu būt saistītai ar šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 1638/2006 minētajām ģeogrāfiskajām programmām, kā arī ar ģeogrāfisko sadarbību saistībā ar Eiropas Attīstības Fondu (EAF). Tematiskās programmas ir saistītas ar konkrētu darbības jomu, kurā ir ieinteresēta partnervalstu grupa, kuru nenosaka pēc ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vai sadarbības pasākumiem, kas attiecas uz dažādiem reģioniem vai partnervalstu grupām, vai starptautisku rīcību, kas nav paredzēta kādai konkrētai ģeogrāfiskai teritorijai. Tām ir arī svarīga nozīme, ārēji attīstot Kopienas politiku un nodrošinot nozaru saskaņu un skaidrību.

| (14) | Tematiskajām programmām būtu jāatbalsta darbības tādās jomās kā cilvēka un sabiedrības attīstība, vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, tostarp enerģijas, nevalstiskās struktūras un pašvaldības, nodrošinātība ar pārtiku, migrācija un patvēruma politika. Tematisko programmu saturs ir sagatavots, pamatojoties uz Komisijas paziņojumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(14)

Tematiskajām programmām būtu jāatbalsta darbības tādās jomās kā cilvēka un sabiedrības attīstība, vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, tostarp enerģijas, nevalstiskās struktūras un pašvaldības, nodrošinātība ar pārtiku, migrācija un patvēruma politika. Tematisko programmu saturs ir sagatavots, pamatojoties uz Komisijas paziņojumiem Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (15) | Tematiskajai programmai vides un ilgtspējīgas resursu, ieskaitot enerģijas, apsaimniekošanas jautājumos būtu jāveicina, inter alia, starptautiskā vides pārvaldība un ES vides un enerģijas politikas ārzemēs. |
| --- | --- |

(15)

Tematiskajai programmai vides un ilgtspējīgas resursu, ieskaitot enerģijas, apsaimniekošanas jautājumos būtu jāveicina, inter alia, starptautiskā vides pārvaldība un ES vides un enerģijas politikas ārzemēs.

| (16) | Tematiskai programmai migrācijas un patvēruma jautājumos būtu jāveicina Eiropadomes Briseles sanāksmes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumos minētie mērķi, proti – pastiprināt Kopienas finansiālo palīdzību jomās, kas attiecas uz migrāciju vai ir saistītas ar to tās attiecībās ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(16)

Tematiskai programmai migrācijas un patvēruma jautājumos būtu jāveicina Eiropadomes Briseles sanāksmes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumos minētie mērķi, proti – pastiprināt Kopienas finansiālo palīdzību jomās, kas attiecas uz migrāciju vai ir saistītas ar to tās attiecībās ar trešām valstīm.

| (17) | Kopienas politika attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku tiek attīstīta, lai atbalstītu plaša mēroga stratēģijas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku valsts, reģionu un pasaules līmenī, ierobežotu pārtikas palīdzības sniegšanu humanitārās situācijās un lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vietējo ražošanu un tirgu, un jāņem vērā to valstu īpašais stāvoklis, kas ir strukturāli vājas un lielā mērā atkarīgas no palīdzības nodrošinātības ar pārtiku jomā, lai izvairītos pārmērīgi samazināt Kopienas palīdzību šādām valstīm. |
| --- | --- |

(17)

Kopienas politika attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku tiek attīstīta, lai atbalstītu plaša mēroga stratēģijas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku valsts, reģionu un pasaules līmenī, ierobežotu pārtikas palīdzības sniegšanu humanitārās situācijās un lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vietējo ražošanu un tirgu, un jāņem vērā to valstu īpašais stāvoklis, kas ir strukturāli vājas un lielā mērā atkarīgas no palīdzības nodrošinātības ar pārtiku jomā, lai izvairītos pārmērīgi samazināt Kopienas palīdzību šādām valstīm.

| (18) | Atbilstīgi Padomes 2005. gada 24. maija secinājumiem būtu jāatbalsta darbības, lai uzlabotu reproduktīvo un seksuālo veselību jaunattīstības valstīs un lai garantētu ar to saistīto tiesību ievērošanu, un sniegtu finansiālu palīdzību un attiecīgu pieredzi, lai tādējādi veicinātu vienotu pieeju un reproduktīvās un seksuālās veselības un tiesību atzīšanu, kā definēts Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) Rīcības programmā, tostarp drošu mātes stāvokli un plašu pieeju vispusīgam drošu un uzticamu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu klāstam. Ja īsteno sadarbības pasākumus, attiecīgā gadījumā stingri jāievēro ICPD pieņemtie lēmumi. |
| --- | --- |

(18)

Atbilstīgi Padomes 2005. gada 24. maija secinājumiem būtu jāatbalsta darbības, lai uzlabotu reproduktīvo un seksuālo veselību jaunattīstības valstīs un lai garantētu ar to saistīto tiesību ievērošanu, un sniegtu finansiālu palīdzību un attiecīgu pieredzi, lai tādējādi veicinātu vienotu pieeju un reproduktīvās un seksuālās veselības un tiesību atzīšanu, kā definēts Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) Rīcības programmā, tostarp drošu mātes stāvokli un plašu pieeju vispusīgam drošu un uzticamu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu klāstam. Ja īsteno sadarbības pasākumus, attiecīgā gadījumā stingri jāievēro ICPD pieņemtie lēmumi.

| (19) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko ievieš papildu pasākumus Cukura protokola valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma (11), būtu jānodrošina palīdzība tām ĀKK valstīm, kas parakstījušas Cukura protokolu un kuras ietekmē kopējā cukura tirgus reforma, un šī palīdzība jāvirza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu. |
| --- | --- |

(19)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 266/2006 (2006. gada 15. februāris), ar ko ievieš papildu pasākumus Cukura protokola valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma (11), būtu jānodrošina palīdzība tām ĀKK valstīm, kas parakstījušas Cukura protokolu un kuras ietekmē kopējā cukura tirgus reforma, un šī palīdzība jāvirza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu.

| (20) | Lai nodrošinātu palīdzības apjomu un konsekvenci, vienlaikus samazinot partnervalstu izmaksas, īstenojot Kopienas politiku attīstības jomā, ir būtiski svarīgi palielināt palīdzības efektivitāti un panākt to, ka palīdzība ir papildinošāka un labāk saskaņota un ka palīdzības sniegšanas procedūras ir pielīdzinātas un saskaņotas gan starp Kopienu un tās dalībvalstīm, gan attiecībās ar citiem līdzekļu devējiem un partneriem attīstības veicināšanā – minētais tika apstiprināts Deklarācijā, kuru pieņēma Augsta līmeņa forums par harmonizāciju, kas notika Parīzē, 2005. gada martā. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu palīdzības apjomu un konsekvenci, vienlaikus samazinot partnervalstu izmaksas, īstenojot Kopienas politiku attīstības jomā, ir būtiski svarīgi palielināt palīdzības efektivitāti un panākt to, ka palīdzība ir papildinošāka un labāk saskaņota un ka palīdzības sniegšanas procedūras ir pielīdzinātas un saskaņotas gan starp Kopienu un tās dalībvalstīm, gan attiecībās ar citiem līdzekļu devējiem un partneriem attīstības veicināšanā – minētais tika apstiprināts Deklarācijā, kuru pieņēma Augsta līmeņa forums par harmonizāciju, kas notika Parīzē, 2005. gada martā.

| (21) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, ir jāīsteno diferencēta pieeja – atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām izstrādājot īpašas, partnervalstīm vai reģioniem pielāgotas programmas, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, ir jāīsteno diferencēta pieeja – atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām izstrādājot īpašas, partnervalstīm vai reģioniem pielāgotas programmas, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem.

| (22) | Partnervalstu iesaistīšanās attīstības stratēģiju piemērošanā ir attīstības politikas panākumu atslēga, un tādēļ būtu jāveicina visplašākā iespējamā visu sabiedrības slāņu līdzdalība. Lai nodrošinātu rezultativitāti un pārredzamību, kā arī sekmētu valstu līdzdalību, līdzekļu devēju sadarbības stratēģijas un to īstenošanas procedūras būtu pēc iespējas jāpielāgo partnervalstu stratēģijām un procedūrām. |
| --- | --- |

(22)

Partnervalstu iesaistīšanās attīstības stratēģiju piemērošanā ir attīstības politikas panākumu atslēga, un tādēļ būtu jāveicina visplašākā iespējamā visu sabiedrības slāņu līdzdalība. Lai nodrošinātu rezultativitāti un pārredzamību, kā arī sekmētu valstu līdzdalību, līdzekļu devēju sadarbības stratēģijas un to īstenošanas procedūras būtu pēc iespējas jāpielāgo partnervalstu stratēģijām un procedūrām.

| (23) | Ņemot vērā to, ka jānodrošina rezultatīva saikne starp humāno palīdzību un ilgtermiņa palīdzību attīstības jomā, pasākumus, kurus var finansēt atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1717/2006, saskaņā ar šo regulu principā nebūtu jāfinansē, izņemot, ja ir jānodrošina, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās, līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka jānodrošina rezultatīva saikne starp humāno palīdzību un ilgtermiņa palīdzību attīstības jomā, pasākumus, kurus var finansēt atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1717/2006, saskaņā ar šo regulu principā nebūtu jāfinansē, izņemot, ja ir jānodrošina, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās, līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi.

| (24) | Atbalsta atsaiste atbilstīgi ESAO/APK labākajai praksei ir galvenais faktors, lai nodrošinātu palīdzības papildu vērtību un palielinātu vietējās spējas. Noteikumi attiecībā uz dalību konkursos un dotāciju līgumos, kā arī noteikumi attiecībā uz preču izcelsmi būtu jānosaka saskaņā ar jaunākajām attīstības tendencēm attiecībā uz atbalsta atsaisti. |
| --- | --- |

(24)

Atbalsta atsaiste atbilstīgi ESAO/APK labākajai praksei ir galvenais faktors, lai nodrošinātu palīdzības papildu vērtību un palielinātu vietējās spējas. Noteikumi attiecībā uz dalību konkursos un dotāciju līgumos, kā arī noteikumi attiecībā uz preču izcelsmi būtu jānosaka saskaņā ar jaunākajām attīstības tendencēm attiecībā uz atbalsta atsaisti.

| (25) | Palīdzība būtu jāpārvalda saskaņā ar Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12) iekļautajiem noteikumiem par ārējo palīdzību, kā arī attiecīgiem noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt Kopienas finansiālās intereses. |
| --- | --- |

(25)

Palīdzība būtu jāpārvalda saskaņā ar Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12) iekļautajiem noteikumiem par ārējo palīdzību, kā arī attiecīgiem noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt Kopienas finansiālās intereses.

| (26) | Ar šo regulu izveido tādu finanšu shēmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas būs galvenā atsauce Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (13) 38. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(26)

Ar šo regulu izveido tādu finanšu shēmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kas būs galvenā atsauce Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (13) 38. punkta nozīmē.

| (27) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (14). Plānošanas dokumenti un daži īpaši ieviešanas pasākumi būtu jāpieņem, izmantojot vadības komitejas procedūru. |
| --- | --- |

(27)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (14). Plānošanas dokumenti un daži īpaši ieviešanas pasākumi būtu jāpieņem, izmantojot vadības komitejas procedūru.

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – ierosināto sadarbību ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem, kas nav Kopienas dalībvalstis un nav atbilstīgas, lai saņemtu Kopienas palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 vai Regulu (EK) Nr. 1638/2006 – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – ierosināto sadarbību ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem, kas nav Kopienas dalībvalstis un nav atbilstīgas, lai saņemtu Kopienas palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 vai Regulu (EK) Nr. 1638/2006 – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (29) | Pieņemot šo regulu, būtu jāatceļ vairākas pašreizējās regulas, lai pārstrukturētu ārējās darbības instrumentus, jo īpaši attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, |
| --- | --- |

(29)

Pieņemot šo regulu, būtu jāatceļ vairākas pašreizējās regulas, lai pārstrukturētu ārējās darbības instrumentus, jo īpaši attiecībā uz sadarbību attīstības jomā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Vispārīgais mērķis un darbības joma

1.   Kopiena finansē pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt sadarbību ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem – iekļauti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) palīdzības saņēmēju sarakstā – un kuri uzskaitīti I pielikumā (turpmāk “partnervalstis un reģioni”). Komisija groza I pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

2.   Kopiena finansē tematiskās programmas valstīs, reģionos un teritorijās, kuras var saņemt palīdzību šajā regulā minētajā ģeogrāfiskajā programmā, palīdzību, kas minēta 5. līdz 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1638/2006, vai uz kurām attiecas ģeogrāfiskā sadarbība saistībā ar Eiropas Attīstības Fondu (EAF).

3.   Šajā regulā reģions ir definēts kā ģeogrāfiska vienība, kas aptver vairākas jaunattīstības valstis.

I   SADAĻA

MĒRĶI UN PRINCIPI

2. pants

Mērķi

1.   Sadarbības primārais un galvenais mērķis, kas izriet no šīs regulas, ir partnervalstīs un reģionos izskaust nabadzību saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, tostarp īstenot TAM, kā arī veicināt demokrātiju, labu pārvaldību un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu. Atbilstīgi šim mērķim sadarbība ar partnervalstīm un reģioniem:

| — | stiprina un atbalsta demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, labu pārvaldību, dzimumu līdztiesību un saistītus starptautiskos tiesību aktus, |
| --- | --- |

—

stiprina un atbalsta demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, labu pārvaldību, dzimumu līdztiesību un saistītus starptautiskos tiesību aktus,

| — | veicina partnervalstu un reģionu, un jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu un reģionu, ilgtspējīgu attīstību – tostarp politisko, ekonomisko, sociālo un vides aspektu attīstību, |
| --- | --- |

—

veicina partnervalstu un reģionu, un jo īpaši visvairāk atpalikušo valstu un reģionu, ilgtspējīgu attīstību – tostarp politisko, ekonomisko, sociālo un vides aspektu attīstību,

| — | sekmē vienmērīgu un pakāpenisku šo valstu integrāciju pasaules ekonomikā, |
| --- | --- |

—

sekmē vienmērīgu un pakāpenisku šo valstu integrāciju pasaules ekonomikā,

| — | palīdz attīstīt starptautiskus pasākumus, lai saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, kā arī pasaules dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu attīstību, tostarp cīņu pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības sekmēšanu, |
| --- | --- |

—

palīdz attīstīt starptautiskus pasākumus, lai saglabātu un uzlabotu vides kvalitāti, kā arī pasaules dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu attīstību, tostarp cīņu pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības sekmēšanu,

| — | stiprina attiecības starp Kopienu un partnervalstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

—

stiprina attiecības starp Kopienu un partnervalstīm un reģioniem.

2.   Šajā regulā paredzētā Kopienas sadarbība atbilst saistībām un mērķiem attīstības sadarbības jomā, ko Kopiena ir apstiprinājusi saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas attīstības sadarbības jomā.

3.   Līguma XX sadaļā paredzētā Kopienas attīstības politika nodrošina juridisko sistēmu sadarbībai ar partnervalstīm un reģioniem. Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgais 2005. gada 20. decembra paziņojums par Eiropas Savienības politiku attīstības jomā: “Eiropas konsenss par attīstību”, un jebkādi turpmākie grozījumi nodrošina struktūru, sniedz norādījumus un norāda uz jomām, kurām jāpievērš uzmanība, kas palīdzēs īstenot šajā regulā paredzēto Kopienas sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem.

4.   Pasākumus, kas minēti 1. panta 1. punktā, izstrādā tā, lai tie atbilstu ESAO/APK noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem.

Pasākumus, kas minēti 1. panta 2. punktā, izstrādā tā, lai tie atbilstu ESAO/APK noteiktajiem OAP kritērijiem, ja vien:

| — | saņēmēja iezīmes neliek veikt citus pasākumus vai |
| --- | --- |

—

saņēmēja iezīmes neliek veikt citus pasākumus vai

| — | ar šo programmu netiek īstenota vispārēja iniciatīva, kopienas politikas prioritāte vai starptautiskas saistības vai Kopienas apņemšanās, kā minēts 11. panta 2. punktā, un šim pasākumam nepiemīt iezīmes, kas atbilstu šādiem kritērijiem. |
| --- | --- |

—

ar šo programmu netiek īstenota vispārēja iniciatīva, kopienas politikas prioritāte vai starptautiskas saistības vai Kopienas apņemšanās, kā minēts 11. panta 2. punktā, un šim pasākumam nepiemīt iezīmes, kas atbilstu šādiem kritērijiem.

Vismaz 90 % no tematiskajās programmās paredzētajiem izdevumiem ir aprēķināti tā, lai atbilstu kritērijiem OAP saņemšanai, ko noteikusi ESAO/APK, neskarot 2. panta 4. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu.

5.   Šajā regulā paredzēto Kopienas palīdzību neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem.

6.   Pasākumus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1717/2006 un jo īpaši tās 4. pants, un kuri ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar šo regulu, principā nefinansē saskaņā ar šo regulu, izņemot, ja ir jānodrošina, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās, līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi.

Neskarot vajadzību nodrošināt to, ka sadarbība pēc krīzes pārvarēšanas turpinās, līdz tiek panākti stabili, attīstībai piemēroti apstākļi, pasākumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 un kuri atbilst tās finansēšanas kritērijiem, nefinansē saskaņā ar šo regulu.

3. pants

Vispārējie principi

1.   Kopiena ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tā ar dialoga un sadarbības palīdzību cenšas panākt un stiprināt partnervalstu un reģionu apņēmību ievērot šīs vērtības.

2.   Īstenojot šo regulu, jāpiemēro diferencēta pieeja atkarībā no attīstības konteksta un vajadzībām, lai partnervalstīm vai reģioniem piedāvātu īpašu, katrai partnervalstij vai reģionam pielāgotu sadarbību, pamatojoties uz to vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un līdzekļiem.

Piešķirot kopējos resursus TAM sasniegšanai, priekšroka jādod vismazāk attīstītajām valstīm un valstīm ar zemiem iedzīvotāju ienākumiem. Pienācīga uzmanība jāpievērš, lai atbalstītu nabadzīgāko iedzīvotāju daļu valstīs ar vidējiem iedzīvotāju ienākumiem un jo īpaši valstīs ar zemiem iedzīvotāju ienākumiem, no kurām daudzām ir līdzīgas problēmas kā zemu ienākumu valstīm.

3.   Visās programmās jāuzsver šādi transversāli jautājumi: cilvēktiesību veicināšana, dzimumu līdztiesība, demokrātija, laba pārvaldība, bērnu un pamatiedzīvotāju tiesības, vides ilgtspējība un HIV/AIDS apkarošana. Turklāt, īpaša uzmanība jāpievērš tiesiskuma stiprināšanai, piekļuvei tiesu iestādēm un pilsoniskas sabiedrības atbalstam.

4.   Visās politikās, kas var ietekmēt partnervalstis un reģionus, Kopiena ņem vērā Līguma XX sadaļā un šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus. Pasākumos, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Kopiena arī cenšas panākt saskaņotību ar tās ārējās darbības citām jomām. Šo saskaņotību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko plānošanu, pasākumu plānošanu un īstenošanu.

5.   Kopiena un dalībvalstis uzlabo koordināciju un saskaņo to sadarbības politikas attīstības jomā, ņemot vērā partnervalstu un reģionu prioritātes valsts un reģionu līmenī. Kopienas politika attīstības sadarbības jomā papildina dalībvalstu īstenoto politiku.

6.   Komisija un dalībvalstis cenšas nodrošināt biežu un regulāru informācijas apmaiņu, tostarp ar citiem līdzekļu devējiem, un veicina visu iesaistīto partneru labāku koordināciju un papildināmību, izstrādājot kopīgas daudzgadu programmas, pamatojoties uz partnervalstu nabadzības samazināšanas vai līdzvērtīgām stratēģijām un valsts budžeta procesiem, vienotiem ieviešanas mehānismiem, tostarp kopēju analīzi, kopīgu līdzekļu devēju misijām un līdzfinansējuma veidu izmantošanu.

7.   Kopiena un dalībvalstis – atbilstīgi to kompetences jomām – sekmē daudzpusēju pieeju visai pasaulei aktuālajām problēmām un sadarbību ar daudzpusējām un reģionālām organizācijām un struktūrām, piemēram, starptautiskām finanšu iestādēm, ANO aģentūrām, fondiem un programmām un ar divpusējiem līdzekļu devējiem.

8.   Kopiena sekmē starptautiskiem labas prakses principiem atbilstīgu un rezultatīvu sadarbību ar partnervalstīm un reģioniem. Tā balstās uz šādiem principiem:

| a) | veicināt tādu attīstības procesu, ko vada un kurā aktīvi iesaistās partnervalsts. Kopiena aizvien vairāk pielāgo savu atbalstu partnervalstu attīstības stratēģijām, reformu politikai un procedūrām. Kopiena darbojas, lai stiprinātu partnervalstu valdību un līdzekļu devēju savstarpējo atbildību, iesaista vietējos speciālistus un darbiniekus; |
| --- | --- |

a)

veicināt tādu attīstības procesu, ko vada un kurā aktīvi iesaistās partnervalsts. Kopiena aizvien vairāk pielāgo savu atbalstu partnervalstu attīstības stratēģijām, reformu politikai un procedūrām. Kopiena darbojas, lai stiprinātu partnervalstu valdību un līdzekļu devēju savstarpējo atbildību, iesaista vietējos speciālistus un darbiniekus;

| b) | sekmēt iekļaujošu un līdzdarbību veicinošu pieeju attīstībai un visu sabiedrības slāņu plašu iesaistīšanos attīstības procesā un valstī notiekošajā dialogā, tostarp politiskajā dialogā; |
| --- | --- |

b)

sekmēt iekļaujošu un līdzdarbību veicinošu pieeju attīstībai un visu sabiedrības slāņu plašu iesaistīšanos attīstības procesā un valstī notiekošajā dialogā, tostarp politiskajā dialogā;

| c) | attīstīt rezultatīvus sadarbības veidus un instrumentus, kā noteikts 25. pantā, saskaņā ar ESAO/APK labu pieredzi, kas pielāgota īpašajiem apstākļiem katrā dalībvalstī vai reģionā, galveno uzmanību pievēršot uz programmām balstītām pieejām, paredzama atbalsta finansējuma nodrošināšanai, valsts sistēmu izveidei un izmantošanai, un uz rezultātiem balstītām pieejām attīstības jomā, attiecīgā gadījumā ietverot TAM uzdevumus un rādītājus; |
| --- | --- |

c)

attīstīt rezultatīvus sadarbības veidus un instrumentus, kā noteikts 25. pantā, saskaņā ar ESAO/APK labu pieredzi, kas pielāgota īpašajiem apstākļiem katrā dalībvalstī vai reģionā, galveno uzmanību pievēršot uz programmām balstītām pieejām, paredzama atbalsta finansējuma nodrošināšanai, valsts sistēmu izveidei un izmantošanai, un uz rezultātiem balstītām pieejām attīstības jomā, attiecīgā gadījumā ietverot TAM uzdevumus un rādītājus;

| d) | veicināt politikas un plānošanas ietekmi, koordinējot un saskaņojot līdzekļu devēju darbību, lai mazinātu pārklāšanās un dublēšanās gadījumus, uzlabotu papildināmību, kā arī atbalstītu līdzekļu devēju plašās ierosmes. Koordinācija notiek partnervalstīs un reģionos, izmantojot saskaņotas pamatnostādnes un koordinācijas un atbalsta efektivitātes labas prakses principus; |
| --- | --- |

d)

veicināt politikas un plānošanas ietekmi, koordinējot un saskaņojot līdzekļu devēju darbību, lai mazinātu pārklāšanās un dublēšanās gadījumus, uzlabotu papildināmību, kā arī atbalstītu līdzekļu devēju plašās ierosmes. Koordinācija notiek partnervalstīs un reģionos, izmantojot saskaņotas pamatnostādnes un koordinācijas un atbalsta efektivitātes labas prakses principus;

| e) | izveidot TAM profilu valsts stratēģijas dokumentos un tās daudzgadu programmā. |
| --- | --- |

e)

izveidot TAM profilu valsts stratēģijas dokumentos un tās daudzgadu programmā.

9.   Komisija informē un uztur regulāru viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu.

10.   Komisija meklē regulāras informācijas apmaiņas iespējas ar pilsonisko sabiedrību.

II   SADAĻA

ĢEOGRĀGISKĀS UN TEMATISKĀS PROGRAMMAS

4. pants

Kopienas palīdzības īstenošana

Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Kopienas palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmu, kas paredzēta 17. pantā.

5. pants

Ģeogrāfiskās programmas

1.   Ģeogrāfiskā programma attiecas uz sadarbību attiecīgās darbības jomās ar partnervalstīm vai reģioniem, ko nosaka pēc ģeogrāfiskā principa.

2.   Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Kopienas atbalsts Latīņamerikai, Āzijai, Vidusāzijai, Tuvajiem Austrumiem, kā tas noteikts I pielikumā, kā arī Dienvidāfrikai, attiecas uz darbībām šādās sadarbības jomās:

| a) | atbalstīt tādu politikas jomu īstenošanu, kuru mērķis ir mazināt nabadzību un sasniegt TAM; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt tādu politikas jomu īstenošanu, kuru mērķis ir mazināt nabadzību un sasniegt TAM;

Humānā attīstība

| b) | nodrošināt iedzīvotāju pamatvajadzības, jo īpaši attiecībā uz pamatizglītību un veselību, jo īpaši: | Veselība






  i) | palielināt piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un nodrošināt tos iedzīvotāju grupām ar mazākiem ienākumiem un sabiedrības atstumtām grupām, galveno uzmanību pievēršot atbilstīgajiem TAM, īpaši lai samazinātu bērnu mirstību, uzlabotu mātes un bērna veselību un seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības, kā noteikts ICPD Kairas tikšanās programmā, kurā apskatītas ar nabadzību saistītas slimības, jo īpaši HIV/AIDS, tuberkuloze un malārija; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

nodrošināt iedzīvotāju pamatvajadzības, jo īpaši attiecībā uz pamatizglītību un veselību, jo īpaši:

Veselība

i)

palielināt piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un nodrošināt tos iedzīvotāju grupām ar mazākiem ienākumiem un sabiedrības atstumtām grupām, galveno uzmanību pievēršot atbilstīgajiem TAM, īpaši lai samazinātu bērnu mirstību, uzlabotu mātes un bērna veselību un seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības, kā noteikts ICPD Kairas tikšanās programmā, kurā apskatītas ar nabadzību saistītas slimības, jo īpaši HIV/AIDS, tuberkuloze un malārija;

| ii) | uzlabot veselības aizsardzības sistēmas, lai veselības nozarē novērstu humāno resursu krīzi; |
| --- | --- |

ii)

uzlabot veselības aizsardzības sistēmas, lai veselības nozarē novērstu humāno resursu krīzi;

| iii) | palielināt iespējas sabiedrības veselības jomā, kā arī pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

iii)

palielināt iespējas sabiedrības veselības jomā, kā arī pētniecībā un attīstībā;

| | Izglītība






  iv) | galveno prioritāti piešķirt kvalitatīvai pamatizglītībai, kam seko arodapmācība, kā arī nevienlīdzības likvidēšanai izglītības pieejamībā; lai apkarotu visas bērnu darba formas, veicināt obligātu un bezmaksas izglītību līdz 15 gadu vecumam; |
| --- | --- | --- |

Izglītība

iv)

galveno prioritāti piešķirt kvalitatīvai pamatizglītībai, kam seko arodapmācība, kā arī nevienlīdzības likvidēšanai izglītības pieejamībā; lai apkarotu visas bērnu darba formas, veicināt obligātu un bezmaksas izglītību līdz 15 gadu vecumam;

| v) | mērķis ir līdz 2015. gadam nodrošināt pamatizglītību visiem un likvidēt dzimumu nevienlīdzību izglītībā; |
| --- | --- |

v)

mērķis ir līdz 2015. gadam nodrošināt pamatizglītību visiem un likvidēt dzimumu nevienlīdzību izglītībā;

| vi) | veicināt arodmācības, augstāko izglītību, kultūras, zinātnisko un tehnisko sadarbību, akadēmisko un kultūras apmaiņu, kā arī sekmēt savstarpējo saprašanos starp partnervalstīm un reģioniem un Kopienu; |
| --- | --- |

vi)

veicināt arodmācības, augstāko izglītību, kultūras, zinātnisko un tehnisko sadarbību, akadēmisko un kultūras apmaiņu, kā arī sekmēt savstarpējo saprašanos starp partnervalstīm un reģioniem un Kopienu;

Sociālā kohēzija un nodarbinātība

| c) | veicināt sociālo kohēziju, kā Kopienas un partnervalstu attiecību politikas prioritāti, galveno uzmanību pievēršot sociālajai un fiskālajai politikai, tādējādi apkarojot nabadzību, nevienlīdzību un mazāk aizsargāto grupu atstumtību; |
| --- | --- |

c)

veicināt sociālo kohēziju, kā Kopienas un partnervalstu attiecību politikas prioritāti, galveno uzmanību pievēršot sociālajai un fiskālajai politikai, tādējādi apkarojot nabadzību, nevienlīdzību un mazāk aizsargāto grupu atstumtību;

| d) | veicināt un aizsargāt dzimumu līdztiesību, pamatiedzīvotāju tiesības un bērnu tiesības, tostarp atbalstīt ANO Konvencijas par bērnu tiesībām īstenošanu, kā arī darbības, kas vērstas uz problēmu, ar ko saskaras “ielu bērni” un bērni, kas nodarbināti tā, ka tiek apdraudēta un/vai ierobežota pilna laika izglītība, risināšanu; |
| --- | --- |

d)

veicināt un aizsargāt dzimumu līdztiesību, pamatiedzīvotāju tiesības un bērnu tiesības, tostarp atbalstīt ANO Konvencijas par bērnu tiesībām īstenošanu, kā arī darbības, kas vērstas uz problēmu, ar ko saskaras “ielu bērni” un bērni, kas nodarbināti tā, ka tiek apdraudēta un/vai ierobežota pilna laika izglītība, risināšanu;

| e) | stiprināt iestāžu sistēmu, lai sekmētu un veicinātu mazu un vidēju uzņēmumu veidošanos, lai veicinātu darbavietu veidošanos; |
| --- | --- |

e)

stiprināt iestāžu sistēmu, lai sekmētu un veicinātu mazu un vidēju uzņēmumu veidošanos, lai veicinātu darbavietu veidošanos;

Pārvaldība, demokrātija, cilvēktiesības un atbalsts iestāžu reformām

| f) | sekmēt un aizsargāt pamatbrīvības un cilvēktiesības, nostiprināt demokrātiju, tiesiskumu, tiesas pieejamību, labu pārvaldību, tostarp pasākumus, lai cīnītos pret korupciju, inter alia veidojot iespējas un stiprinot iestāžu un likumdošanas bāzi, jo īpaši valsts administrācijas jomā, politiku plānošanā un īstenošanā, un valsts finanšu un valsts resursu pārvaldē; |
| --- | --- |

f)

sekmēt un aizsargāt pamatbrīvības un cilvēktiesības, nostiprināt demokrātiju, tiesiskumu, tiesas pieejamību, labu pārvaldību, tostarp pasākumus, lai cīnītos pret korupciju, inter alia veidojot iespējas un stiprinot iestāžu un likumdošanas bāzi, jo īpaši valsts administrācijas jomā, politiku plānošanā un īstenošanā, un valsts finanšu un valsts resursu pārvaldē;

| g) | atbalstīt aktīvu pilsonisko sabiedrību, tostarp pilsoniskas sabiedrības organizācijas, kas pārstāv nabadzībā dzīvojošus cilvēkus, kā arī sekmēt pilsonisko dialogu, līdzdalību un samierināšanos, un iestāžu izveidi; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt aktīvu pilsonisko sabiedrību, tostarp pilsoniskas sabiedrības organizācijas, kas pārstāv nabadzībā dzīvojošus cilvēkus, kā arī sekmēt pilsonisko dialogu, līdzdalību un samierināšanos, un iestāžu izveidi;

| h) | veicināt sadarbību un politikas reformu drošības un tiesiskuma jomā, jo īpaši attiecībā uz patvēruma sniegšanu un migrāciju, narkotiku apkarošanu un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, korupcijas un nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanas apkarošanu; |
| --- | --- |

h)

veicināt sadarbību un politikas reformu drošības un tiesiskuma jomā, jo īpaši attiecībā uz patvēruma sniegšanu un migrāciju, narkotiku apkarošanu un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, korupcijas un nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanas apkarošanu;

| i) | veicināt sadarbību un politikas reformu migrācijas un patvēruma jomā ar partnervalstīm un sekmēt spēju palielināšanas centienus, lai palīdzētu formulēt un īstenot migrācijas politiku par labu attīstībai; |
| --- | --- |

i)

veicināt sadarbību un politikas reformu migrācijas un patvēruma jomā ar partnervalstīm un sekmēt spēju palielināšanas centienus, lai palīdzētu formulēt un īstenot migrācijas politiku par labu attīstībai;

| j) | atbalstīt efektīvu daudzpusēju darbību, jo īpaši pievienojoties un efektīvi īstenojot starptautiskos tiesību aktus un daudzpusējus nolīgumus, kas attiecas uz attīstības jomu; |
| --- | --- |

j)

atbalstīt efektīvu daudzpusēju darbību, jo īpaši pievienojoties un efektīvi īstenojot starptautiskos tiesību aktus un daudzpusējus nolīgumus, kas attiecas uz attīstības jomu;

Tirdzniecība un reģionālā integrācija

| k) | sniegt palīdzību partnervalstīm un reģioniem tirdzniecības, ieguldījumu un reģionālās integrācijas jomā, tostarp tehnisko palīdzību un stiprināt spēju izstrādāt un īstenot pareizu tirdzniecības politiku, veicināt labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi, pareizu ekonomikas un finanšu politiku un privātā sektora attīstību, lai partnervalstis un reģioni iegūtu no to integrācijas pasaules ekonomikā un tiktu atbalstīts sociālais taisnīgums un ekonomikas izaugsme par labu nabadzīgajiem; |
| --- | --- |

k)

sniegt palīdzību partnervalstīm un reģioniem tirdzniecības, ieguldījumu un reģionālās integrācijas jomā, tostarp tehnisko palīdzību un stiprināt spēju izstrādāt un īstenot pareizu tirdzniecības politiku, veicināt labvēlīgāku uzņēmējdarbības vidi, pareizu ekonomikas un finanšu politiku un privātā sektora attīstību, lai partnervalstis un reģioni iegūtu no to integrācijas pasaules ekonomikā un tiktu atbalstīts sociālais taisnīgums un ekonomikas izaugsme par labu nabadzīgajiem;

| l) | atbalstīt pievienošanos PTO un PTO nolīgumu īstenošanu, sniedzot tehnisko palīdzību un veicinot iespēju veidošanu, jo īpaši īstenojot ar tirdzniecību saistītus intelektuālā īpašuma aspektus (TRIPS), jo īpaši sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

l)

atbalstīt pievienošanos PTO un PTO nolīgumu īstenošanu, sniedzot tehnisko palīdzību un veicinot iespēju veidošanu, jo īpaši īstenojot ar tirdzniecību saistītus intelektuālā īpašuma aspektus (TRIPS), jo īpaši sabiedrības veselības jomā;

| m) | atbalstīt ekonomisko un tirdzniecības sadarbību un stiprināt investīciju attiecības starp Eiropas Kopienu un partnervalstīm un reģioniem, tostarp izmantojot pasākumus, lai veicinātu un nodrošinātu, ka privātās personas, tostarp vietējie un Eiropas uzņēmumi, veicina sociāli atbildīgu ekonomisko attīstību, tostarp ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba pamatstandartus; |
| --- | --- |

m)

atbalstīt ekonomisko un tirdzniecības sadarbību un stiprināt investīciju attiecības starp Eiropas Kopienu un partnervalstīm un reģioniem, tostarp izmantojot pasākumus, lai veicinātu un nodrošinātu, ka privātās personas, tostarp vietējie un Eiropas uzņēmumi, veicina sociāli atbildīgu ekonomisko attīstību, tostarp ievērojot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba pamatstandartus;

Vide un dabas resursu ilgtspējīga attīstība

| n) | veicināt ilgtspējīgu attīstību, izmantojot vides aizsardzību un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, tostarp bioloģisko daudzveidību un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

n)

veicināt ilgtspējīgu attīstību, izmantojot vides aizsardzību un dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, tostarp bioloģisko daudzveidību un energoefektivitāti;

| o) | atbalstīt pilsētas vides uzlabojumus; |
| --- | --- |

o)

atbalstīt pilsētas vides uzlabojumus;

| p) | ilgtspējīgus ražošanas un patēriņa modeļus, kā arī drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un atkritumu apsaimniekošanu, ņemot vērā to ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

p)

ilgtspējīgus ražošanas un patēriņa modeļus, kā arī drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un atkritumu apsaimniekošanu, ņemot vērā to ietekmi uz veselību;

| q) | nodrošināt, ka tiek ievērota un atbalstīta tādu starptautisko nolīgumu vides jomā īstenošana, kā, piemēram, konvencija par bioloģisko daudzveidību, Konvencija par cīņu pret pārtuksnešošanos un Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

q)

nodrošināt, ka tiek ievērota un atbalstīta tādu starptautisko nolīgumu vides jomā īstenošana, kā, piemēram, konvencija par bioloģisko daudzveidību, Konvencija par cīņu pret pārtuksnešošanos un Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām;

| r) | izveidot iespējas būt gataviem ārkārtas situācijām un dabas katastrofu novēršanai; |
| --- | --- |

r)

izveidot iespējas būt gataviem ārkārtas situācijām un dabas katastrofu novēršanai;

Ūdensapgāde un enerģētika

| s) | atbalstīt ilgtspējīgu ūdens resursu pārvaldi, īpašu uzsvaru liekot uz vispārēju piekļuvi dzeramajam ūdenim un sanitārijai un uz ilgtspējīgu un efektīvu ūdens resursu izmantošanu, tostarp lauksaimniecības un rūpniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

s)

atbalstīt ilgtspējīgu ūdens resursu pārvaldi, īpašu uzsvaru liekot uz vispārēju piekļuvi dzeramajam ūdenim un sanitārijai un uz ilgtspējīgu un efektīvu ūdens resursu izmantošanu, tostarp lauksaimniecības un rūpniecības vajadzībām;

| t) | veicināt ilgtspējīgas enerģētikas tehnoloģiju plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

t)

veicināt ilgtspējīgas enerģētikas tehnoloģiju plašāku izmantošanu;

Infrastruktūra, sakari un transports

| u) | sniegt ieguldījumu ekonomikas infrastruktūras attīstībā, tostarp atbalstot reģionālo integrāciju, veicinot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

u)

sniegt ieguldījumu ekonomikas infrastruktūras attīstībā, tostarp atbalstot reģionālo integrāciju, veicinot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju plašāku izmantošanu;

Lauku attīstība un teritorijas plānošana, lauksaimniecība un nodrošinātība ar pārtiku

| v) | atbalstīt ilgtspējīgu lauku attīstību, jo īpaši, lai nodrošinātu ar pārtiku; |
| --- | --- |

v)

atbalstīt ilgtspējīgu lauku attīstību, jo īpaši, lai nodrošinātu ar pārtiku;

Pēckrīzes situācijas un nestabilas valstis

| w) | vidējā un ilgā termiņā atjaunot un rehabilitēt reģionus un valstis, kas cieš no konfliktiem, cilvēku vai dabas izraisītām katastrofām, tostarp atbalstīt mīnu apkarošanas, demobilizācijas un reintegrēšanas darbības, vienlaikus nodrošinot saikni starp atbrīvošanu, rehabilitāciju un attīstību saskaņā ar 2. panta 6. punktu, paturot prātā Kopienas un tās dalībvalstu kompetenci; |
| --- | --- |

w)

vidējā un ilgā termiņā atjaunot un rehabilitēt reģionus un valstis, kas cieš no konfliktiem, cilvēku vai dabas izraisītām katastrofām, tostarp atbalstīt mīnu apkarošanas, demobilizācijas un reintegrēšanas darbības, vienlaikus nodrošinot saikni starp atbrīvošanu, rehabilitāciju un attīstību saskaņā ar 2. panta 6. punktu, paturot prātā Kopienas un tās dalībvalstu kompetenci;

| x) | veikt vidēja un ilga termiņa darbības, kuru mērķis ir tādu personu saimnieciskā patstāvība un integrācija vai reintegrācija, kas zaudējuši saiknes ar dzimto zemi, nodrošinot to, ka piemēro integrētu un paredzamu pieeju humanitārai palīdzībai, rehabilitācijai, palīdzībai cilvēkiem, kas zaudējuši saknes ar dzimto zemi un attīstības sadarbībai. Kopienas darbībām jāatvieglo pāreja no ārkārtas uz attīstības stāvokli, veicinot sociāli ekonomisko integrāciju vai skarto personu reintegrāciju, un veicinot demokrātisku struktūru izveidi vai nostiprināšanu un sabiedrības lomu attīstības procesā; |
| --- | --- |

x)

veikt vidēja un ilga termiņa darbības, kuru mērķis ir tādu personu saimnieciskā patstāvība un integrācija vai reintegrācija, kas zaudējuši saiknes ar dzimto zemi, nodrošinot to, ka piemēro integrētu un paredzamu pieeju humanitārai palīdzībai, rehabilitācijai, palīdzībai cilvēkiem, kas zaudējuši saknes ar dzimto zemi un attīstības sadarbībai. Kopienas darbībām jāatvieglo pāreja no ārkārtas uz attīstības stāvokli, veicinot sociāli ekonomisko integrāciju vai skarto personu reintegrāciju, un veicinot demokrātisku struktūru izveidi vai nostiprināšanu un sabiedrības lomu attīstības procesā;

| y) | nestabilās vai neveiksmi cietušās valstīs, kas atbalsta pamatpakalpojumu sniegšanu un veido likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes; |
| --- | --- |

y)

nestabilās vai neveiksmi cietušās valstīs, kas atbalsta pamatpakalpojumu sniegšanu un veido likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes;

| z) | risināt Kopienai un tās partneriem kopīgās attīstības problēmas, jo īpaši atbalstīt nozaru dialogus, divpusēju nolīgumu īstenošanu un jebkuru citu darbības jomu atbilstīgi šīs regulas darbības jomai. |
| --- | --- |

z)

risināt Kopienai un tās partneriem kopīgās attīstības problēmas, jo īpaši atbalstīt nozaru dialogus, divpusēju nolīgumu īstenošanu un jebkuru citu darbības jomu atbilstīgi šīs regulas darbības jomai.

6. pants

Latīņamerika

Ar Kopienas atbalstu Latīņamerikai veicina darbības, kas atbilst 5. pantam un šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Īpašu uzmanību pievērš šādām sadarbības jomām, kas atspoguļo īpašo situāciju Latīņamerikā:

| a) | veicināt sociālo kohēziju, kas ir Kopienas un Latīņamerikas attiecību kopīgais mērķis un politikas prioritāte, tādējādi apkarojot nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību. Īpašu uzmanību pievērš sociālajai labklājībai un nodokļu politikai, rezultatīviem ieguldījumiem, lai izveidotu vairāk un labākas darba vietas, diskriminācijas un narkotiku ražošanas, lietošanas un tirdzniecības apkarošanas politikai, kā arī sociālo pamatpakalpojumu uzlabošanai, jo īpaši veselības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

a)

veicināt sociālo kohēziju, kas ir Kopienas un Latīņamerikas attiecību kopīgais mērķis un politikas prioritāte, tādējādi apkarojot nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību. Īpašu uzmanību pievērš sociālajai labklājībai un nodokļu politikai, rezultatīviem ieguldījumiem, lai izveidotu vairāk un labākas darba vietas, diskriminācijas un narkotiku ražošanas, lietošanas un tirdzniecības apkarošanas politikai, kā arī sociālo pamatpakalpojumu uzlabošanai, jo īpaši veselības un izglītības jomā;

| b) | veicināt lielāku reģionālo integrāciju, tostarp atbalstīt reģionālās integrācijas dažādos procesus un infrastruktūru tīkla iekšēju savietojamību, vienlaikus nodrošinot papildināmību ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu iestāžu atbalstītām darbībām; |
| --- | --- |

b)

veicināt lielāku reģionālo integrāciju, tostarp atbalstīt reģionālās integrācijas dažādos procesus un infrastruktūru tīkla iekšēju savietojamību, vienlaikus nodrošinot papildināmību ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu iestāžu atbalstītām darbībām;

| c) | atbalstīt labas pārvaldības un valsts iestāžu stiprināšanu, cilvēktiesību aizsardzību, tostarp bērnu un pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt labas pārvaldības un valsts iestāžu stiprināšanu, cilvēktiesību aizsardzību, tostarp bērnu un pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību;

| d) | atbalstīt ES un Latīņamerikas kopīgu augstākās izglītības telpas izveidi; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt ES un Latīņamerikas kopīgu augstākās izglītības telpas izveidi;

| e) | veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, īpašu uzmanību veltot mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai. |
| --- | --- |

e)

veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, īpašu uzmanību veltot mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai.

7. pants

Āzija

Ar Kopienas atbalstu Āzijai vecina darbības, kas atbilst 5. pantam un šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Īpašu uzmanību pievērš šādām sadarbības jomām, kas atspoguļo īpašo situāciju Āzijā:

| a) | sasniegt TAM veselības aizsardzības jomā, tostarp attiecībā uz HIV/AIDS apkarošanu, un izglītības jomā, izmantojot, inter alia, politikas dialogu nozaru reformai; |
| --- | --- |

a)

sasniegt TAM veselības aizsardzības jomā, tostarp attiecībā uz HIV/AIDS apkarošanu, un izglītības jomā, izmantojot, inter alia, politikas dialogu nozaru reformai;

| b) | risināt pārvaldes jautājumus jo īpaši nestabilās valstīs, lai palīdzētu veidot likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes, aktīvu un organizētu pilsonisko sabiedrību, kā arī lai stiprinātu cilvēktiesību, tostarp bērnu tiesību, aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

risināt pārvaldes jautājumus jo īpaši nestabilās valstīs, lai palīdzētu veidot likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes, aktīvu un organizētu pilsonisko sabiedrību, kā arī lai stiprinātu cilvēktiesību, tostarp bērnu tiesību, aizsardzību;

| c) | veicināt lielāku reģionālo integrāciju un sadarbību, atbalstot reģionālās integrācijas dažādos procesus un dialogu; |
| --- | --- |

c)

veicināt lielāku reģionālo integrāciju un sadarbību, atbalstot reģionālās integrācijas dažādos procesus un dialogu;

| d) | sniegt ieguldījumu epidēmiju un zoonožu kontrolē, kā arī skarto nozaru atjaunošanā; |
| --- | --- |

d)

sniegt ieguldījumu epidēmiju un zoonožu kontrolē, kā arī skarto nozaru atjaunošanā;

| e) | veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, īpašu uzmanību veltot mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; |
| --- | --- |

e)

veicināt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, īpašu uzmanību veltot mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai;

| f) | apkarot narkotiku ražošanu, lietošanu un tirdzniecību, kā arī cita veida nelikumīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

f)

apkarot narkotiku ražošanu, lietošanu un tirdzniecību, kā arī cita veida nelikumīgu tirdzniecību.

8. pants

Vidusāzija

Ar Kopienas atbalstu Vidusāzijai veicina darbības, kas atbilst 5. pantam un šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Īpašu uzmanību pievērš šādām sadarbības jomām, kas atspoguļo īpašo situāciju Vidusāzijā:

| a) | veicināt konstitucionālās reformas un likumdošanas, administratīvo un reglamentējošo saskaņošanu ar Kopienu, tostarp stiprināt valsts pārvaldes iestādes un struktūras, kas atbildīgas par politikas rezultatīvu īstenošanu tajās jomās, uz ko attiecas partnerības un sadarbības nolīgumi (PSN), kā piemēram, vēlēšanu struktūras, parlamenti, valsts pārvaldes reforma un valsts finanšu pārvalde; |
| --- | --- |

a)

veicināt konstitucionālās reformas un likumdošanas, administratīvo un reglamentējošo saskaņošanu ar Kopienu, tostarp stiprināt valsts pārvaldes iestādes un struktūras, kas atbildīgas par politikas rezultatīvu īstenošanu tajās jomās, uz ko attiecas partnerības un sadarbības nolīgumi (PSN), kā piemēram, vēlēšanu struktūras, parlamenti, valsts pārvaldes reforma un valsts finanšu pārvalde;

| b) | veicināt tirgus ekonomikas attīstību un partnervalstu integrāciju PTO, vienlaikus risinot pārejas sociālos aspektus; |
| --- | --- |

b)

veicināt tirgus ekonomikas attīstību un partnervalstu integrāciju PTO, vienlaikus risinot pārejas sociālos aspektus;

| c) | atbalstīt efektīvu robežu pārvaldību un pārrobežu sadarbību, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību robežreģionos; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt efektīvu robežu pārvaldību un pārrobežu sadarbību, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību robežreģionos;

| d) | apkarot narkotiku ražošanu, lietošanu un tirdzniecību, kā arī cita veida nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

apkarot narkotiku ražošanu, lietošanu un tirdzniecību, kā arī cita veida nelikumīgu tirdzniecību;

| e) | apkarot HIV/AIDS; |
| --- | --- |

e)

apkarot HIV/AIDS;

| f) | veicināt reģionālu sadarbību, dialogu un integrāciju, tostarp ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1638/2006 un citi Kopienas instrumenti, jo īpaši tos, ar ko veicina sadarbību vides – sevišķi, ūdens un sanitārijas –, izglītības, enerģētikas un transporta nozarē, tostarp starptautiskā transporta un enerģētikas darbības aizsardzību un drošību, savstarpējo sadarbību, sadarbības tīklus un to darbības, atjaunīgos enerģijas avotus, energoefektivitāti. |
| --- | --- |

f)

veicināt reģionālu sadarbību, dialogu un integrāciju, tostarp ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1638/2006 un citi Kopienas instrumenti, jo īpaši tos, ar ko veicina sadarbību vides – sevišķi, ūdens un sanitārijas –, izglītības, enerģētikas un transporta nozarē, tostarp starptautiskā transporta un enerģētikas darbības aizsardzību un drošību, savstarpējo sadarbību, sadarbības tīklus un to darbības, atjaunīgos enerģijas avotus, energoefektivitāti.

9. pants

Tuvie Austrumi

Ar Kopienas atbalstu Tuvajiem Austrumiem veicina darbības, kas atbilst 5. pantam un šās regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Īpašu uzmanību pievērš šādām sadarbības jomām, kas atspoguļo īpašo situāciju Tuvajos Austrumos:

| a) | veicinot sociālo kohēziju, lai nodrošinātu sociālo taisnīgumu, īpaši saistībā ar iekšzemes dabas resursu izmantošanu, un lai nodrošinātu politisko vienlīdzību, jo īpaši, veicinot cilvēktiesības, tostarp dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

a)

veicinot sociālo kohēziju, lai nodrošinātu sociālo taisnīgumu, īpaši saistībā ar iekšzemes dabas resursu izmantošanu, un lai nodrošinātu politisko vienlīdzību, jo īpaši, veicinot cilvēktiesības, tostarp dzimumu līdztiesību;

| b) | veicināt ekonomikas dažādošanu, tirgus ekonomikas attīstību un partnervalstu integrāciju PTO; |
| --- | --- |

b)

veicināt ekonomikas dažādošanu, tirgus ekonomikas attīstību un partnervalstu integrāciju PTO;

| c) | veicināt reģionu sadarbību, dialogu un integrāciju, tostarp ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1638/2006 un citi Kopienas instrumenti, atbalstot reģionālos integrācijas centienus attiecībā uz ekonomiku, enerģētiku, transportu un bēgļiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt reģionu sadarbību, dialogu un integrāciju, tostarp ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1638/2006 un citi Kopienas instrumenti, atbalstot reģionālos integrācijas centienus attiecībā uz ekonomiku, enerģētiku, transportu un bēgļiem;

| d) | atbalstīt starptautisku nolīgumu noslēgšanu un starptautisko tiesību aktu, jo īpaši ANO rezolūciju un daudzpusēju konvenciju efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt starptautisku nolīgumu noslēgšanu un starptautisko tiesību aktu, jo īpaši ANO rezolūciju un daudzpusēju konvenciju efektīvu īstenošanu;

| e) | risināt pārvaldes jautājumus it īpaši nestabilās valstīs, lai palīdzētu veidot likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes, aktīvu un organizētu pilsonisko sabiedrību, kā arī lai stiprinātu cilvēktiesību, tostarp bērnu tiesību, aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

risināt pārvaldes jautājumus it īpaši nestabilās valstīs, lai palīdzētu veidot likumīgas, efektīvas un stabilas valsts iestādes, aktīvu un organizētu pilsonisko sabiedrību, kā arī lai stiprinātu cilvēktiesību, tostarp bērnu tiesību, aizsardzību.

10. pants

Dienvidāfrika

Ar Kopienas atbalstu Dienvidāfrikai veicina darbības, kas atbilst 5. pantam un šās regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Īpašu uzmanību pievērš šādām sadarbības jomām, kas atspoguļo īpašo situāciju Dienvidāfrikā:

| a) | atbalstīt demokrātiskas sabiedrības, labas pārvaldības un tiesiskas valsts nostiprināšanos un veicināt reģionu un kontinenta stabilitāti un integrāciju; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt demokrātiskas sabiedrības, labas pārvaldības un tiesiskas valsts nostiprināšanos un veicināt reģionu un kontinenta stabilitāti un integrāciju;

| b) | sniegt atbalstu pielāgošanās centieniem reģionā, kas risinās sakarā ar brīvās tirdzniecības zonu izveidi saskaņā ar Nolīgumu par tirdzniecību starp Kopienu un Dienvidāfriku (15), attīstību un sadarbību un citiem reģionāliem pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu pielāgošanās centieniem reģionā, kas risinās sakarā ar brīvās tirdzniecības zonu izveidi saskaņā ar Nolīgumu par tirdzniecību starp Kopienu un Dienvidāfriku (15), attīstību un sadarbību un citiem reģionāliem pasākumiem;

| c) | atbalstīt cīņu pret nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību, tostarp risinot agrāk sliktos apstākļos dzīvojušo kopienu pamatvajadzības; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt cīņu pret nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību, tostarp risinot agrāk sliktos apstākļos dzīvojušo kopienu pamatvajadzības;

| d) | risināt HIV/AIDS pandēmiju un tās ietekmi uz Dienvidāfrikas sabiedrību. |
| --- | --- |

d)

risināt HIV/AIDS pandēmiju un tās ietekmi uz Dienvidāfrikas sabiedrību.

11. pants

Tematiskās programmas

1.   Papildus programmām, kas minētas 5. līdz 10. pantā, tematiska programma ir saistīta ar konkrētu darbības jomu, kurā ir ieinteresētas vairākas partnervalstis, kuras nenosaka pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vai sadarbības pasākumiem, kas attiecas uz dažādiem reģioniem vai partnervalstu grupām, vai starptautisku rīcību, kas nav paredzēta kādai konkrētai ģeogrāfiskai teritorijai.

2.   Tematiskajās programmās veiktās darbības, kas atbilst šās regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem, sniedz pievienoto vērtību un papildina darbības, ko finansē no ģeogrāfiskajām programmām, un ir saistītas ar tām. Šīm darbībām piemēro šādus principus:

| a) | Kopienas politikas mērķus nevar piemēroti vai efektīvi sasniegt ar ģeogrāfisko programmu palīdzību, un programmu īsteno starpniekorganizācija vai ar starpniekorganizācijas palīdzību, piemēram, nevalstiskas struktūras, citas nevalstiskas struktūras, starptautiskas organizācijas vai daudzpusēji mehānismi. Tas ietver visaptverošas ierosmes, ar kurām atbalsta Tūkstošgades attīstības mērķus, ilgtspējīgu attīstību vai vispārēju sabiedrisku labumu un darbības dalībvalstīs un kandidātvalstīs, atkāpjoties no 24. panta, kā paredzēts attiecīgajā tematiskajā programmā;
  un/vai |
| --- | --- |

a)

Kopienas politikas mērķus nevar piemēroti vai efektīvi sasniegt ar ģeogrāfisko programmu palīdzību, un programmu īsteno starpniekorganizācija vai ar starpniekorganizācijas palīdzību, piemēram, nevalstiskas struktūras, citas nevalstiskas struktūras, starptautiskas organizācijas vai daudzpusēji mehānismi. Tas ietver visaptverošas ierosmes, ar kurām atbalsta Tūkstošgades attīstības mērķus, ilgtspējīgu attīstību vai vispārēju sabiedrisku labumu un darbības dalībvalstīs un kandidātvalstīs, atkāpjoties no 24. panta, kā paredzēts attiecīgajā tematiskajā programmā;

un/vai

| b) | šādas darbības partnervalstīs un reģionos:






  — | vairāku reģionu un/vai transversālas darbības, tostarp eksperimentāli projekti un novatoriska politika, |
| --- | --- | --- |

b)

šādas darbības partnervalstīs un reģionos:

—

vairāku reģionu un/vai transversālas darbības, tostarp eksperimentāli projekti un novatoriska politika,

| — | darbības gadījumos, kad par darbību nepastāv vienošanās ar partnervalsts valdību, |
| --- | --- |

—

darbības gadījumos, kad par darbību nepastāv vienošanās ar partnervalsts valdību,

| — | darbības, kas saistītas ar tādas īpašas tematiskās programmas mērķi, kas atbilst Kopienas politikas prioritātei vai Kopienas starptautiskam pienākumam vai saistībām, |
| --- | --- |

—

darbības, kas saistītas ar tādas īpašas tematiskās programmas mērķi, kas atbilst Kopienas politikas prioritātei vai Kopienas starptautiskam pienākumam vai saistībām,

| — | ja vajadzīgs, darbības gadījumos, kuros nav ģeogrāfiskas programmas, vai arī tā ir atlikta. |
| --- | --- |

—

ja vajadzīgs, darbības gadījumos, kuros nav ģeogrāfiskas programmas, vai arī tā ir atlikta.

12. pants

Ieguldījums cilvēkos

1.   Kopienas palīdzības mērķis tematiskajā programmā “Ieguldījums cilvēkos” ir atbalstīt darbības jomas, kas tieši ietekmē tālāk definētos cilvēku dzīves standartus un labklājību, un koncentrēties uz nabadzīgākajām un viszemāk attīstītajām valstīm un vissliktākajā stāvoklī esošajām iedzīvotāju grupām.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi, un saskaņā ar 11. pantu programmā iekļauj šādas darbības jomas:

| a) | laba veselība visiem sabiedrības locekļiem:






  i) | cīņa pret nabadzības izraisītajām slimībām, pievēršoties būtiskākajām pārnēsājamām slimībām, kas minētas Eiropas rīcības programmā cīņai ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi, jo īpaši:






  — | palielināt galveno farmaceitisko līdzekļu un diagnostikas pieejamību šo trīs slimību ārstēšanā saskaņā ar TRIPS Līguma noteikumiem, kā precizēts Dohas Deklarācijā par TRIPS Līgumu un sabiedrības veselību, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

laba veselība visiem sabiedrības locekļiem:

i)

cīņa pret nabadzības izraisītajām slimībām, pievēršoties būtiskākajām pārnēsājamām slimībām, kas minētas Eiropas rīcības programmā cīņai ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi, jo īpaši:

—

palielināt galveno farmaceitisko līdzekļu un diagnostikas pieejamību šo trīs slimību ārstēšanā saskaņā ar TRIPS Līguma noteikumiem, kā precizēts Dohas Deklarācijā par TRIPS Līgumu un sabiedrības veselību,

| — | veicināt valsts un privātās investīcijas jaunu ārstēšanas metožu, jaunu medikamentu, jo īpaši vakcīnu, mikrobicīdu un novatorisku ārstēšanas formu pētniecībā un izstrādē, |
| --- | --- |

—

veicināt valsts un privātās investīcijas jaunu ārstēšanas metožu, jaunu medikamentu, jo īpaši vakcīnu, mikrobicīdu un novatorisku ārstēšanas formu pētniecībā un izstrādē,

| — | atbalstīt globālas ierosmes, kas saistībā ar nabadzības mazināšanu vēršas pret infekcijas slimībām, tostarp atbalstot Vispasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai; |
| --- | --- |

—

atbalstīt globālas ierosmes, kas saistībā ar nabadzības mazināšanu vēršas pret infekcijas slimībām, tostarp atbalstot Vispasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai;

| ii) | saskaņā ar principiem, par ko vienojās ICPD un ICPD + 5 atbalsts darbībām, lai uzlabotu reproduktīvo un seksuālo veselību jaunattīstības valstīs un garantētu tiesības uz labu reproduktīvo un seksuālo veselību sievietēm, vīriešiem un pusaudžiem, un sniegtu finansiālu palīdzību un attiecīgu pieredzi, lai tādējādi veicinātu vispusēju pieeju un reproduktīvās un seksuālās veselības un tiesību atzīšanu, kā definēts ICPD Rīcības programmā, tostarp drošu mātes stāvokli un plašu pieeju vispusīgam drošu un uzticamu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu, materiālu, izglītības un informācijas klāstam, tostarp informācijai par visu veidu ģimenes plānošanas metodēm, tostarp:






  — | samazināt māšu mirstības un saslimstības līmeni, jo īpaši tajās valstīs un tām iedzīvotāju grupām, kurās šis līmenis ir visaugstākais; |
| --- | --- | --- |

ii)

saskaņā ar principiem, par ko vienojās ICPD un ICPD + 5 atbalsts darbībām, lai uzlabotu reproduktīvo un seksuālo veselību jaunattīstības valstīs un garantētu tiesības uz labu reproduktīvo un seksuālo veselību sievietēm, vīriešiem un pusaudžiem, un sniegtu finansiālu palīdzību un attiecīgu pieredzi, lai tādējādi veicinātu vispusēju pieeju un reproduktīvās un seksuālās veselības un tiesību atzīšanu, kā definēts ICPD Rīcības programmā, tostarp drošu mātes stāvokli un plašu pieeju vispusīgam drošu un uzticamu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu, materiālu, izglītības un informācijas klāstam, tostarp informācijai par visu veidu ģimenes plānošanas metodēm, tostarp:

—

samazināt māšu mirstības un saslimstības līmeni, jo īpaši tajās valstīs un tām iedzīvotāju grupām, kurās šis līmenis ir visaugstākais;

| iii) | uzlabot taisnīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, precēm un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp, risinot cilvēkresursu īpašo krīzi:






  — | pasākumus, lai vērstos pret cilvēkresursu krīzi veselības aizsardzības jomā, |
| --- | --- | --- |

iii)

uzlabot taisnīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, precēm un veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp, risinot cilvēkresursu īpašo krīzi:

—

pasākumus, lai vērstos pret cilvēkresursu krīzi veselības aizsardzības jomā,

| — | veselības informācijas sistēmas, kas spēj iegūt, novērtēt un analizēt sadalītus datus par rezultātiem, lai nodrošinātu labāku veselības aizsardzību un attīstības panākumus, kā arī piegādes sistēmas ilgtspējību, |
| --- | --- |

—

veselības informācijas sistēmas, kas spēj iegūt, novērtēt un analizēt sadalītus datus par rezultātiem, lai nodrošinātu labāku veselības aizsardzību un attīstības panākumus, kā arī piegādes sistēmas ilgtspējību,

| — | uzlabotu vakcinācijas un imunizācijas praksi un veicinātu piekļuvi esošajām vai jaunām vakcīnām un to pieejamību, |
| --- | --- |

—

uzlabotu vakcinācijas un imunizācijas praksi un veicinātu piekļuvi esošajām vai jaunām vakcīnām un to pieejamību,

| — | taisnīgus mehānismus, lai finansētu vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei; |
| --- | --- |

—

taisnīgus mehānismus, lai finansētu vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei;

| iv) | saglabāt līdzsvarotu pieeju profilakses, ārstēšanas un aprūpes jomā, par galveno prioritāti uzskatot profilaksi, atzīstot to, ka tās efektivitāte palielinās, ja to saista ar ārstēšanu un aprūpi; |
| --- | --- |

iv)

saglabāt līdzsvarotu pieeju profilakses, ārstēšanas un aprūpes jomā, par galveno prioritāti uzskatot profilaksi, atzīstot to, ka tās efektivitāte palielinās, ja to saista ar ārstēšanu un aprūpi;

| b) | izglītība, zināšanas un prasmes:






  i) | īpaša uzmanība veltīta darbībām, kas veiktas saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu pamatizglītību visiem, un Dakaras pasākumu sistēmu: izglītība visiem; |
| --- | --- | --- |

b)

izglītība, zināšanas un prasmes:

i)

īpaša uzmanība veltīta darbībām, kas veiktas saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu pamatizglītību visiem, un Dakaras pasākumu sistēmu: izglītība visiem;

| ii) | pamata, vidējā un augstākā izglītība, kā arī arodizglītība un apmācība, lai uzlabotu visu bērnu un, arvien vairāk, jebkāda vecuma sieviešu un vīriešu piekļuvi izglītībai, lai uzlabotu zināšanas, prasmes un izredzes tikt nodarbinātam darba tirgū, veicinot aktīvu pilsonību un pašapliecināšanos visas dzīves garumā; |
| --- | --- |

ii)

pamata, vidējā un augstākā izglītība, kā arī arodizglītība un apmācība, lai uzlabotu visu bērnu un, arvien vairāk, jebkāda vecuma sieviešu un vīriešu piekļuvi izglītībai, lai uzlabotu zināšanas, prasmes un izredzes tikt nodarbinātam darba tirgū, veicinot aktīvu pilsonību un pašapliecināšanos visas dzīves garumā;

| iii) | visaptverošas, obligātas, bezmaksas un kvalitatīvas pamatizglītības līdz 15 gadu vecumam veicināšana, jo īpaši pievēršot uzmanību tam, cik izglītības programmas ir pieejamas meitenēm, bērniem no konflikta zonām un bērniem no sabiedrības atstumtām vai mazāk aizsargātām sociālajām grupām; |
| --- | --- |

iii)

visaptverošas, obligātas, bezmaksas un kvalitatīvas pamatizglītības līdz 15 gadu vecumam veicināšana, jo īpaši pievēršot uzmanību tam, cik izglītības programmas ir pieejamas meitenēm, bērniem no konflikta zonām un bērniem no sabiedrības atstumtām vai mazāk aizsargātām sociālajām grupām;

| iv) | līdzekļu izstrāde, kā novērtēt mācīšanās rezultātus, lai labāk novērtētu izglītības kvalitāti, jo īpaši lasīt-, rakstīt- un skaitītprasmi un būtiskas dzīves prasmes; |
| --- | --- |

iv)

līdzekļu izstrāde, kā novērtēt mācīšanās rezultātus, lai labāk novērtētu izglītības kvalitāti, jo īpaši lasīt-, rakstīt- un skaitītprasmi un būtiskas dzīves prasmes;

| v) | atbalsta sniedzēju darbības saskaņotības un pielāgotības veicināšana, lai ar starptautisku vai daudzvalstu iniciatīvu sekmētu visaptverošu, obligātu, bezmaksas un kvalitatīvu izglītību; |
| --- | --- |

v)

atbalsta sniedzēju darbības saskaņotības un pielāgotības veicināšana, lai ar starptautisku vai daudzvalstu iniciatīvu sekmētu visaptverošu, obligātu, bezmaksas un kvalitatīvu izglītību;

| vi) | atbalstīt integrējošas, uz zināšanām balstītas sabiedrības izveidi un veicināt digitālās plaisas, zināšanu un informācijas plaisas mazināšanu; |
| --- | --- |

vi)

atbalstīt integrējošas, uz zināšanām balstītas sabiedrības izveidi un veicināt digitālās plaisas, zināšanu un informācijas plaisas mazināšanu;

| vii) | uzlabot zināšanas un jauninājumus ar zinātnes un tehnoloģijas palīdzību, kā arī elektroniskās saziņas tīklu attīstību un piekļuvi tiem, lai palielinātu sociālo un ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgo attīstību saistībā ar ES pētniecības politikas starptautisko dimensiju; |
| --- | --- |

vii)

uzlabot zināšanas un jauninājumus ar zinātnes un tehnoloģijas palīdzību, kā arī elektroniskās saziņas tīklu attīstību un piekļuvi tiem, lai palielinātu sociālo un ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgo attīstību saistībā ar ES pētniecības politikas starptautisko dimensiju;

| c) | dzimumu līdztiesība:






  i) | veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības, īstenot vispārējās saistības, kas izklāstītas Pekinas deklarācijā un rīcības platformā un Konvencijā par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ar šādiem pasākumiem:






  — | atbalsta programmām, kas palīdz sasniegt Pekinas rīcības platformas mērķus, īpašu uzsvaru liekot uz dzimumu līdztiesību pārvaldē un politiskajā un sociālajā pārstāvniecībā, kā arī citas rīcības, lai sievietēm radītu iespējas, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

dzimumu līdztiesība:

i)

veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesības, īstenot vispārējās saistības, kas izklāstītas Pekinas deklarācijā un rīcības platformā un Konvencijā par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, ar šādiem pasākumiem:

—

atbalsta programmām, kas palīdz sasniegt Pekinas rīcības platformas mērķus, īpašu uzsvaru liekot uz dzimumu līdztiesību pārvaldē un politiskajā un sociālajā pārstāvniecībā, kā arī citas rīcības, lai sievietēm radītu iespējas,

| — | stiprinot galveno iesaistīto personu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sieviešu organizāciju un tīklu institucionālo un operatīvo kapacitāti, atbalstot to centienus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, līdzdalības iespējas ekonomikas un sociālajā dzīvē, tostarp ziemeļu-dienvidu un dienvidu-dienvidu tīklu izveidi un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

stiprinot galveno iesaistīto personu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sieviešu organizāciju un tīklu institucionālo un operatīvo kapacitāti, atbalstot to centienus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, līdzdalības iespējas ekonomikas un sociālajā dzīvē, tostarp ziemeļu-dienvidu un dienvidu-dienvidu tīklu izveidi un veicināšanu,

| — | uzraudzībā un statistiskās kapacitātes veidošanā iekļaut dzimumu perspektīvu, atbalstot tādu datu un rādītāju izstrādi un izplatīšanu, kas sadalīti grupās pēc dzimuma, kā arī dzimumu līdztiesības datos un rādītājos, |
| --- | --- |

—

uzraudzībā un statistiskās kapacitātes veidošanā iekļaut dzimumu perspektīvu, atbalstot tādu datu un rādītāju izstrādi un izplatīšanu, kas sadalīti grupās pēc dzimuma, kā arī dzimumu līdztiesības datos un rādītājos,

| — | samazināt pieaugušo analfabētisma līmeni, īpašu uzsvaru liekot uz sieviešu prasmi lasīt un rakstīt, |
| --- | --- |

—

samazināt pieaugušo analfabētisma līmeni, īpašu uzsvaru liekot uz sieviešu prasmi lasīt un rakstīt,

| — | pasākumi, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm;

| d) | citi cilvēka un sabiedrības attīstības aspekti:






  i) | kultūra:






  — | veicināt kultūru dialogu, kultūru dažādību un vienlīdz lielu cieņu pret visām kultūrām, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

citi cilvēka un sabiedrības attīstības aspekti:

i)

kultūra:

—

veicināt kultūru dialogu, kultūru dažādību un vienlīdz lielu cieņu pret visām kultūrām,

| — | veicināt starptautisko sadarbību, lai jaunattīstības valstīs stimulētu kultūras industriju ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, lai pilnībā izmantotu tās potenciālu cīņā pret nabadzību, tostarp risinot tādus jautājumus kā piekļuve tirgum un intelektuālā īpašuma tiesības, |
| --- | --- |

—

veicināt starptautisko sadarbību, lai jaunattīstības valstīs stimulētu kultūras industriju ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, lai pilnībā izmantotu tās potenciālu cīņā pret nabadzību, tostarp risinot tādus jautājumus kā piekļuve tirgum un intelektuālā īpašuma tiesības,

| — | veicināt cieņu pret vietējo iedzīvotāju un minoritāšu sociālām, kultūras un garīgām vērtībām saistībā ar vispārējām cilvēktiesībām, lai cīnītos pret nevienlīdzību un netaisnību etniski daudzveidīgās sabiedrībās, |
| --- | --- |

—

veicināt cieņu pret vietējo iedzīvotāju un minoritāšu sociālām, kultūras un garīgām vērtībām saistībā ar vispārējām cilvēktiesībām, lai cīnītos pret nevienlīdzību un netaisnību etniski daudzveidīgās sabiedrībās,

| — | atbalstīt kultūru kā daudzsološu ekonomikas sektoru attīstībai un izaugsmei; |
| --- | --- |

—

atbalstīt kultūru kā daudzsološu ekonomikas sektoru attīstībai un izaugsmei;

| ii) | nodarbinātība un sociālā kohēzija:






  — | veicināt integrētu sociālo un ekonomikas pieeju, tostarp veicinot produktīvu nodarbinātību, pienācīgu darbu visiem, sociālo kohēziju, cilvēkresursu attīstību, taisnīgumu un sociālo drošību, nodarbinātības jautājumu plānošanu un nodarbinātības kvalitātes uzlabošanu neformālajā sektorā un darbaspēka asociāciju pilnvarošanu saskaņā ar attiecīgo SDO konvenciju principiem un Kopienas starptautiskajām saistībām šajās jomās, |
| --- | --- | --- |

ii)

nodarbinātība un sociālā kohēzija:

—

veicināt integrētu sociālo un ekonomikas pieeju, tostarp veicinot produktīvu nodarbinātību, pienācīgu darbu visiem, sociālo kohēziju, cilvēkresursu attīstību, taisnīgumu un sociālo drošību, nodarbinātības jautājumu plānošanu un nodarbinātības kvalitātes uzlabošanu neformālajā sektorā un darbaspēka asociāciju pilnvarošanu saskaņā ar attiecīgo SDO konvenciju principiem un Kopienas starptautiskajām saistībām šajās jomās,

| — | sekmēt programmu “pienācīgu darbu visiem” kā vispārēju mērķi, tostarp ar globālām un citām daudzvalstu ierosmēm, lai īstenotu starptautiski atzītos SDO darba pamatstandartus, novērtētu tirdzniecības ietekmi uz pienācīga darba iespējām, ilgtspējīgus un piemērotus mehānismus taisnīgam finansējumam, sociālās aizsardzības sistēmu efektīvāku darbību un plašāku piemērojamību, |
| --- | --- |

—

sekmēt programmu “pienācīgu darbu visiem” kā vispārēju mērķi, tostarp ar globālām un citām daudzvalstu ierosmēm, lai īstenotu starptautiski atzītos SDO darba pamatstandartus, novērtētu tirdzniecības ietekmi uz pienācīga darba iespējām, ilgtspējīgus un piemērotus mehānismus taisnīgam finansējumam, sociālās aizsardzības sistēmu efektīvāku darbību un plašāku piemērojamību,

| — | atbalstīt tādas ierosmes, kas veicina darba apstākļu uzlabošanu, kā arī pielāgošanos tirdzniecības liberalizācijai, tostarp nodarbinātības dimensiju attīstības politikā, lai palīdzētu izplatīt Eiropas sociālās vērtības, |
| --- | --- |

—

atbalstīt tādas ierosmes, kas veicina darba apstākļu uzlabošanu, kā arī pielāgošanos tirdzniecības liberalizācijai, tostarp nodarbinātības dimensiju attīstības politikā, lai palīdzētu izplatīt Eiropas sociālās vērtības,

| — | palīdzēt sekmēt globalizācijas sociālo dimensiju un ES pieredzi šajā jomā; |
| --- | --- |

—

palīdzēt sekmēt globalizācijas sociālo dimensiju un ES pieredzi šajā jomā;

| iii) | jaunieši un bērni:






  — | apkarot visus bērnu darba veidus, bērnu tirdzniecību un vardarbību pret bērniem un veicināt tādus rīcības plānus, kuros ņem vērā jauniešu un bērnu īpašo ievainojamību un potenciālu, aizsargāt viņu tiesības un intereses, izglītību, veselību un iztikas līdzekļus, sākot ar dalību un neatkarību, |
| --- | --- | --- |

iii)

jaunieši un bērni:

—

apkarot visus bērnu darba veidus, bērnu tirdzniecību un vardarbību pret bērniem un veicināt tādus rīcības plānus, kuros ņem vērā jauniešu un bērnu īpašo ievainojamību un potenciālu, aizsargāt viņu tiesības un intereses, izglītību, veselību un iztikas līdzekļus, sākot ar dalību un neatkarību,

| — | uzlabot jaunattīstības valstu uzmanību un spējas attīstīt rīcības plānus par labu jauniešiem un bērniem, |
| --- | --- |

—

uzlabot jaunattīstības valstu uzmanību un spējas attīstīt rīcības plānus par labu jauniešiem un bērniem,

| — | atbalstīt konkrētas stratēģijas un pasākumus, lai risinātu noteiktas problēmas un izaicinājumus, kas ietekmē jauniešus un bērnus, visās attiecīgajās rīcībās ņemot vērā viņu intereses. Būtu jānodrošina bērnu un jauniešu dalība, |
| --- | --- |

—

atbalstīt konkrētas stratēģijas un pasākumus, lai risinātu noteiktas problēmas un izaicinājumus, kas ietekmē jauniešus un bērnus, visās attiecīgajās rīcībās ņemot vērā viņu intereses. Būtu jānodrošina bērnu un jauniešu dalība,

| — | izmantot Kopienas kā galvenā publiskā attīstības atbalsta līdzekļu devēja lomu starptautisko iestāžu vidū, lai rosinātu daudzpusējos līdzekļu devējus izdarīt spiedienu, veidojot politiku, lai izskaustu bērnu darba sliktākos veidus, tostarp bīstamu darbu, un lai veicinātu cīņu pret visiem bērnu darba veidiem, bērnu nelikumīgo tirdzniecību un vardarbību pret bērniem, un sekmētu bērnu un jauniešu nozīmi attīstībā. |
| --- | --- |

—

izmantot Kopienas kā galvenā publiskā attīstības atbalsta līdzekļu devēja lomu starptautisko iestāžu vidū, lai rosinātu daudzpusējos līdzekļu devējus izdarīt spiedienu, veidojot politiku, lai izskaustu bērnu darba sliktākos veidus, tostarp bīstamu darbu, un lai veicinātu cīņu pret visiem bērnu darba veidiem, bērnu nelikumīgo tirdzniecību un vardarbību pret bērniem, un sekmētu bērnu un jauniešu nozīmi attīstībā.

13. pants

Vide un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīga apsaimniekošana

1.   Vides un dabas resursu, tostarp ūdens un enerģijas, ilgtspējīgas apsaimniekošanas tematiskās programmas mērķis ir pievērsties attīstības vides dimensijai un citiem ārējiem plāniem, kā arī palīdzēt veicināt Kopienas vides un enerģētikas politiku ārvalstīs Kopienas un partnervalstu un reģionu kopīgās interesēs.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi un saskaņā ar 11. pantu, programmā iekļauj šādas darbības jomas:

| a) | strādāt, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm sasniegt TAM vides ilgtspējības jomā, veicinot spējas saistībā ar vides integrāciju jaunattīstības valstīs, atbalstot pilsoniskās sabiedrības struktūras, pašvaldības un konsultatīvas platformas, vides uzraudzību un novērtējumu, attīstot novatoriskas pieejas un mērķsadarbību, lai dalītos pieredzē un pastiprinātu sadarbību šajās jomās ar galvenajām valstīm; |
| --- | --- |

a)

strādāt, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm sasniegt TAM vides ilgtspējības jomā, veicinot spējas saistībā ar vides integrāciju jaunattīstības valstīs, atbalstot pilsoniskās sabiedrības struktūras, pašvaldības un konsultatīvas platformas, vides uzraudzību un novērtējumu, attīstot novatoriskas pieejas un mērķsadarbību, lai dalītos pieredzē un pastiprinātu sadarbību šajās jomās ar galvenajām valstīm;

| b) | veicināt Kopienas iniciatīvu īstenošanu un starptautiskā un reģionālā līmenī noslēgtu saistību īstenošanu, atbalstot ilgtspējīgu attīstību, tostarp darbības, lai pievērstos esošajiem un turpmākajiem klimata izmaiņu jautājumiem, bioloģiskajai dažādībai, pārtuksnešošanai, mežiem, augsnes degradācijai, nelegālai mežistrādei un mežu pārvaldei, zivsaimniecībai un jūras resursiem, atbilstībai vides standartiem (attiecībā uz produktiem un ražošanas procesiem), drošai ķīmisku vielu un atkritumu apsaimniekošanai, gaisa piesārņojumam, ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam un ar vides jautājumiem saistītai migrācijai. Tajā ietilpst arī centieni sekmēt labu mežu pārvaldību un cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi, jo īpaši saistībā ar FLEGT, un novatoriskus pasākumus mežu saglabāšanai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai, aktīvi iesaistoties vietējām kopienām un tautām, kas atkarīgas no meža resursiem.
  Attiecībā uz ūdeni ar tematisko programmu plāno izveidot sistēmu ūdens resursu ilgtermiņa aizsardzībai un sekmēt ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, atbalstot politiku saskaņošanu; |
| --- | --- |

b)

veicināt Kopienas iniciatīvu īstenošanu un starptautiskā un reģionālā līmenī noslēgtu saistību īstenošanu, atbalstot ilgtspējīgu attīstību, tostarp darbības, lai pievērstos esošajiem un turpmākajiem klimata izmaiņu jautājumiem, bioloģiskajai dažādībai, pārtuksnešošanai, mežiem, augsnes degradācijai, nelegālai mežistrādei un mežu pārvaldei, zivsaimniecībai un jūras resursiem, atbilstībai vides standartiem (attiecībā uz produktiem un ražošanas procesiem), drošai ķīmisku vielu un atkritumu apsaimniekošanai, gaisa piesārņojumam, ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam un ar vides jautājumiem saistītai migrācijai. Tajā ietilpst arī centieni sekmēt labu mežu pārvaldību un cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi, jo īpaši saistībā ar FLEGT, un novatoriskus pasākumus mežu saglabāšanai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai, aktīvi iesaistoties vietējām kopienām un tautām, kas atkarīgas no meža resursiem.

Attiecībā uz ūdeni ar tematisko programmu plāno izveidot sistēmu ūdens resursu ilgtermiņa aizsardzībai un sekmēt ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, atbalstot politiku saskaņošanu;

| c) | labāk integrēt vides mērķus, atbalstot metodisko darbu, stiprinot Kopienas pieredzi vides jomā un veicinot saskaņotību; |
| --- | --- |

c)

labāk integrēt vides mērķus, atbalstot metodisko darbu, stiprinot Kopienas pieredzi vides jomā un veicinot saskaņotību;

| d) | stiprināt Kopienas un tās dalībvalstu vides pārvaldību un starptautiskās rīcības vadību, strādājot, lai panāktu saskaņu starp vidi un pārējiem ilgtspējīgas attīstības starptautiskās pārvaldības pīlāriem un palīdzot reģionālai un starptautiskai vides uzraudzībai un novērtējumam, sniedzot papildu atbalstu daudzpusēju vides nolīgumu sekretariātiem, veicinot daudzpusēju vides nolīgumu efektīvu atbilstību un to īstenošanas pasākumus, tostarp ar spēju palielināšanas palīdzību, atbalstot starptautiskas organizācijas un procesus, atbalstot pilsonisko sabiedrību un politikas ideju laboratorijas un uzlabojot starptautisko sarunu efektivitāti; |
| --- | --- |

d)

stiprināt Kopienas un tās dalībvalstu vides pārvaldību un starptautiskās rīcības vadību, strādājot, lai panāktu saskaņu starp vidi un pārējiem ilgtspējīgas attīstības starptautiskās pārvaldības pīlāriem un palīdzot reģionālai un starptautiskai vides uzraudzībai un novērtējumam, sniedzot papildu atbalstu daudzpusēju vides nolīgumu sekretariātiem, veicinot daudzpusēju vides nolīgumu efektīvu atbilstību un to īstenošanas pasākumus, tostarp ar spēju palielināšanas palīdzību, atbalstot starptautiskas organizācijas un procesus, atbalstot pilsonisko sabiedrību un politikas ideju laboratorijas un uzlabojot starptautisko sarunu efektivitāti;

| e) | atbalstīt ilgtspējīgas enerģētikas iespējas partnervalstīs un reģionos, integrējot ilgtspējīgu enerģētiku attīstības plānos un stratēģijās, attīstīt iestāžu atbalstu un tehnisko palīdzību, izveidot labvēlīgu likumdošanas un politikas sistēmu, lai atjaunīgās enerģijas avotiem piesaistītu jaunus uzņēmumus un investorus, pastiprināt enerģijas kā tāda līdzekļa nozīmi, ar ko izveidot ienākumu avotu nabadzīgajiem iedzīvotājiem, veicināt novatoriskas finansēšanas pieejas un veicināt reģionālo sadarbību starp valdībām, nevalstiskām organizācijām un privāto sektoru minētajās jomās. Kopienas stratēģiskie pasākumi dos īpašu ierosmi izmantot neizsīkstošās enerģijas avotus, palielināt energoefektivitāti un piemērotas regulējuma sistēmas izveidei enerģētikas jomā attiecīgajās valstīs un reģionos, un aizstāt īpaši kaitīgos enerģijas avotus ar tādiem, kas ir mazāk kaitīgi. |
| --- | --- |

e)

atbalstīt ilgtspējīgas enerģētikas iespējas partnervalstīs un reģionos, integrējot ilgtspējīgu enerģētiku attīstības plānos un stratēģijās, attīstīt iestāžu atbalstu un tehnisko palīdzību, izveidot labvēlīgu likumdošanas un politikas sistēmu, lai atjaunīgās enerģijas avotiem piesaistītu jaunus uzņēmumus un investorus, pastiprināt enerģijas kā tāda līdzekļa nozīmi, ar ko izveidot ienākumu avotu nabadzīgajiem iedzīvotājiem, veicināt novatoriskas finansēšanas pieejas un veicināt reģionālo sadarbību starp valdībām, nevalstiskām organizācijām un privāto sektoru minētajās jomās. Kopienas stratēģiskie pasākumi dos īpašu ierosmi izmantot neizsīkstošās enerģijas avotus, palielināt energoefektivitāti un piemērotas regulējuma sistēmas izveidei enerģētikas jomā attiecīgajās valstīs un reģionos, un aizstāt īpaši kaitīgos enerģijas avotus ar tādiem, kas ir mazāk kaitīgi.

14. pants

Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā

1.   Nevalstisko struktūru un pašvaldību attīstības jomā tematiskās programmas mērķis ir atbalstīt iniciatīvas, ko veic Kopienas un partnervalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pašvaldības attīstības jomā. Vismaz 85 % no šīs tematiskās programmas finasējuma tiks piešķirts nevalstiskajām struktūrām. Saskaņā ar šās regulas mērķi, un stiprināt to spējas politikas veidošanas procesā, lai:

| a) | veicinātu integrētu un neatkarīgu sabiedrību, lai:






  i) | palīdzētu iedzīvotājiem, kam nav pieejami plaša patēriņa pakalpojumi un resursi un kas ir izslēgti no politikas veidošanas procesiem; |
| --- | --- | --- |

a)

veicinātu integrētu un neatkarīgu sabiedrību, lai:

i)

palīdzētu iedzīvotājiem, kam nav pieejami plaša patēriņa pakalpojumi un resursi un kas ir izslēgti no politikas veidošanas procesiem;

| ii) | stiprinātu partnervalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību spējas, lai vienkāršotu to dalību nabadzības samazināšanas un ilgtspējīgas attīstības stratēģiju definēšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

ii)

stiprinātu partnervalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību spējas, lai vienkāršotu to dalību nabadzības samazināšanas un ilgtspējīgas attīstības stratēģiju definēšanā un īstenošanā;

| iii) | vienkāršotu valsts un nevalstisko struktūru mijiedarbību dažādās jomās; |
| --- | --- |

iii)

vienkāršotu valsts un nevalstisko struktūru mijiedarbību dažādās jomās;

| b) | paaugstināt Eiropas iedzīvotāju zināšanu līmeni par attīstības jautājumiem un mobilizēt Kopienā un kandidātvalstīs aktīvu publisko atbalstu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgas attīstības stratēģijām partnervalstīs, lai padarītu attiecības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm taisnīgākas, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, tiecoties pēc šiem mērķiem; |
| --- | --- |

b)

paaugstināt Eiropas iedzīvotāju zināšanu līmeni par attīstības jautājumiem un mobilizēt Kopienā un kandidātvalstīs aktīvu publisko atbalstu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgas attīstības stratēģijām partnervalstīs, lai padarītu attiecības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm taisnīgākas, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, tiecoties pēc šiem mērķiem;

| c) | panākt efektīvāku sadarbību, sekmēt sinerģiju un vienkāršot strukturētu dialogu starp pilsoniskās sabiedrības tīkliem to organizācijās un ar Kopienas iestādēm. |
| --- | --- |

c)

panākt efektīvāku sadarbību, sekmēt sinerģiju un vienkāršot strukturētu dialogu starp pilsoniskās sabiedrības tīkliem to organizācijās un ar Kopienas iestādēm.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi un saskaņā ar 11. pantu, programmā iekļauj šādas darbības jomas:

| a) | darbības jaunattīstības valstīs un reģionos, ar ko:






  i) | stiprina līdzdalības pieaugumu un procesus, un visu dalībnieku, īpaši neaizsargāto un atstumto grupu, iesaisti; |
| --- | --- | --- |

a)

darbības jaunattīstības valstīs un reģionos, ar ko:

i)

stiprina līdzdalības pieaugumu un procesus, un visu dalībnieku, īpaši neaizsargāto un atstumto grupu, iesaisti;

| ii) | atbalsta iesaistīto dalībnieku spēju attīstības procesus valsts, reģiona vai pašvaldības līmenī; |
| --- | --- |

ii)

atbalsta iesaistīto dalībnieku spēju attīstības procesus valsts, reģiona vai pašvaldības līmenī;

| iii) | veicina savstarpējas saprašanās procesus; |
| --- | --- |

iii)

veicina savstarpējas saprašanās procesus;

| iv) | veicina pilsoņu aktīvu iesaistīšanos attīstības procesos un stiprina to spējas rīkoties; |
| --- | --- |

iv)

veicina pilsoņu aktīvu iesaistīšanos attīstības procesos un stiprina to spējas rīkoties;

| b) | palielināt sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem un veicināt izglītību attīstības jomā Kopienā un kandidātvalstīs, lai nostiprinātu attīstības politiku Eiropas sabiedrībās, mobilizētu lielāku sabiedrības atbalstu Kopienā un kandidātvalstīs, lai cīnītos pret nabadzību un par taisnīgākām attiecībām starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, lai Kopienā palielinātu izpratni par jautājumiem un grūtībām, ar ko saskaras jaunattīstības valstis un to iedzīvotāji, un lai veicinātu globalizācijas sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

b)

palielināt sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem un veicināt izglītību attīstības jomā Kopienā un kandidātvalstīs, lai nostiprinātu attīstības politiku Eiropas sabiedrībās, mobilizētu lielāku sabiedrības atbalstu Kopienā un kandidātvalstīs, lai cīnītos pret nabadzību un par taisnīgākām attiecībām starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, lai Kopienā palielinātu izpratni par jautājumiem un grūtībām, ar ko saskaras jaunattīstības valstis un to iedzīvotāji, un lai veicinātu globalizācijas sociālo dimensiju;

| c) | koordinācija un komunikācija starp pilsoniskās sabiedrības un pašvaldību tīkliem to organizāciju iekšienē un starp dažādām pusēm, kas iesaistītas Eiropas un globālajās publiskajās debatēs par attīstību. |
| --- | --- |

c)

koordinācija un komunikācija starp pilsoniskās sabiedrības un pašvaldību tīkliem to organizāciju iekšienē un starp dažādām pusēm, kas iesaistītas Eiropas un globālajās publiskajās debatēs par attīstību.

3.   Atbalstu pašvaldībām partnervalstīs parasti sniedz saistībā ar valsts stratēģijas dokumentiem, izņemot, ja tie nenodrošina piemērotu atbalstu, īpaši tādās situācijās kā sarežģītas partnerattiecības, nestabilas valstis un situācijas pēc konflikta.

Aprēķinot Kopienas līdzfinansējumu pašvaldību atbalstam, ņems vērā to ieguldījumu kapacitāti.

15. pants

Nodrošinātība ar pārtiku

1.   Pārtikas nodrošināšanas tematiskās programmas mērķis ir uzlabot nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju nodrošinātību ar pārtiku un veicināt TAM nabadzības un bada izskaušanai attīstību, izmantojot vairākas darbības, ar ko nodrošina Kopienas rīcības vispārējo saskaņotību, papildināmību un nepārtrauktību, tostarp saistībā ar pāreju no palīdzības uz attīstību.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi un saskaņā ar 11. pantu, programmā iekļauj šādas darbības jomas:

| a) | veicināt starptautiska sabiedriska labuma sniegšanu, jo īpaši izpēti un tehniskos jauninājumus par labu nabadzīgajiem, kā arī spēju attīstību, zinātnisku un tehnisku sadarbību un mērķsadarbību jaunattīstības valstu starpā un starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

a)

veicināt starptautiska sabiedriska labuma sniegšanu, jo īpaši izpēti un tehniskos jauninājumus par labu nabadzīgajiem, kā arī spēju attīstību, zinātnisku un tehnisku sadarbību un mērķsadarbību jaunattīstības valstu starpā un starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm;

| b) | atbalstīt globālas, kontinentālas un reģionālas programmas, ar kurām īpaši:






  i) | atbalsta informēšanu par nodrošinātību ar pārtiku un agru brīdināšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

atbalstīt globālas, kontinentālas un reģionālas programmas, ar kurām īpaši:

i)

atbalsta informēšanu par nodrošinātību ar pārtiku un agru brīdināšanu;

| ii) | atbalsta nodrošinātību ar pārtiku īpašās jomās, piemēram, lauksaimniecībā, tostarp veidojot reģionālās lauksaimniecības politikas un piekļuvi zemei, lauksaimniecības preču tirdzniecību un dabas resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

ii)

atbalsta nodrošinātību ar pārtiku īpašās jomās, piemēram, lauksaimniecībā, tostarp veidojot reģionālās lauksaimniecības politikas un piekļuvi zemei, lauksaimniecības preču tirdzniecību un dabas resursu pārvaldību;

| iii) | veicina, stiprina un papildina valsts pārtikas nodrošināšanas un nabadzības samazināšanas stratēģijas īsā, vidējā termiņā un ilgtermiņá; un |
| --- | --- |

iii)

veicina, stiprina un papildina valsts pārtikas nodrošināšanas un nabadzības samazināšanas stratēģijas īsā, vidējā termiņā un ilgtermiņá; un

| iv) | atbalsta politikas ekspertu un nevalstisko struktūru sadarbību, lai sekmētu programmu vispārējai nodrošinātībai ar pārtiku; |
| --- | --- |

iv)

atbalsta politikas ekspertu un nevalstisko struktūru sadarbību, lai sekmētu programmu vispārējai nodrošinātībai ar pārtiku;

| c) | atbalstīt un turpināt programmu nodrošināšanai ar pārtiku. Kopiena turpinās starptautiskās sarunās risināt galvenos jautājumus saistībā ar nodrošināšanu ar pārtiku un veicinās attīstības partneru un līdzekļu devēju politikas un palīdzības sniegšanas veidu saskaņošanu, atbilstību un tuvināšanu. Jo īpaši būtu jāstiprina pilsoniskās sabiedrības loma jautājumos, kas saistīti ar pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt un turpināt programmu nodrošināšanai ar pārtiku. Kopiena turpinās starptautiskās sarunās risināt galvenos jautājumus saistībā ar nodrošināšanu ar pārtiku un veicinās attīstības partneru un līdzekļu devēju politikas un palīdzības sniegšanas veidu saskaņošanu, atbilstību un tuvināšanu. Jo īpaši būtu jāstiprina pilsoniskās sabiedrības loma jautājumos, kas saistīti ar pārtikas nodrošinājumu;

| d) | risināt pārtikas nodrošinājuma jautājumus īpašās pārejas procesu un valstu nestabilitātes situācijās, pildot galveno lomu, lai saistītu palīdzību, rehabilitāciju un attīstību. Ar tematisko programmu:






  i) | atbalsta pasākumus, lai aizsargātu, saglabātu un atjaunotu ražošanas un sociālos līdzekļus, kas ir būtiski svarīgi nodrošinājumam ar pārtiku, lai vienkāršotu ekonomisko integrāciju un ilgtermiņa rehabilitāciju; un |
| --- | --- | --- |

d)

risināt pārtikas nodrošinājuma jautājumus īpašās pārejas procesu un valstu nestabilitātes situācijās, pildot galveno lomu, lai saistītu palīdzību, rehabilitāciju un attīstību. Ar tematisko programmu:

i)

atbalsta pasākumus, lai aizsargātu, saglabātu un atjaunotu ražošanas un sociālos līdzekļus, kas ir būtiski svarīgi nodrošinājumam ar pārtiku, lai vienkāršotu ekonomisko integrāciju un ilgtermiņa rehabilitāciju; un

| ii) | atbalsta krīžu novēršanu un pārvarēšanu, lai mazinātu satricinājumu radīto iespaidu un stiprinātu iedzīvotāju dzīvesprieku; |
| --- | --- |

ii)

atbalsta krīžu novēršanu un pārvarēšanu, lai mazinātu satricinājumu radīto iespaidu un stiprinātu iedzīvotāju dzīvesprieku;

| e) | izstrādāt novatoriskus pārtikas nodrošinājuma plānus, stratēģijas un pieejas un stiprināt iespēju, ka tos atkārtos un izplatīs no vienas jaunattīstības valsts citā. Pasākumu jomā var ietilpt lauksaimniecība, tostarp zemes reforma un zemes politika, dabas resursu ilgtspējīga pārvalde un piekļuve tiem, pārtikas nodrošinājums saistībā ar lauku un vietējo attīstību, tostarp infrastruktūra, barība, demogrāfija un darbs, migrācija, veselības aprūpe un izglītība. Tiks nodrošināta saskaņa un papildināmība ar citām Kopienas programmām šajā jomā. |
| --- | --- |

e)

izstrādāt novatoriskus pārtikas nodrošinājuma plānus, stratēģijas un pieejas un stiprināt iespēju, ka tos atkārtos un izplatīs no vienas jaunattīstības valsts citā. Pasākumu jomā var ietilpt lauksaimniecība, tostarp zemes reforma un zemes politika, dabas resursu ilgtspējīga pārvalde un piekļuve tiem, pārtikas nodrošinājums saistībā ar lauku un vietējo attīstību, tostarp infrastruktūra, barība, demogrāfija un darbs, migrācija, veselības aprūpe un izglītība. Tiks nodrošināta saskaņa un papildināmība ar citām Kopienas programmām šajā jomā.

16. pants

Migrācija un patvērums

1.   Tematiskās sadarbības programmas ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā mērķis ir atbalstīt šīs valstis to centienos nodrošināt migrācijas plūsmu labāku pārvaldi visos aspektos. Tematiskās programmas galvenā tēma būs migrācija uz ES, bet tajā ņems vērā arī attiecīgās migrācijas plūsmas no vienas jaunattīstības valsts uz citu.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi un saskaņā ar 11. pantu, programmā iekļauj šādas darbības jomas:

| a) | sekmēt saikni starp migrāciju un attīstību, īpaši, veicinot diasporu ieguldījumu to izcelsmes valsts attīstībā un pastiprinot migrantu atgriešanās nozīmi; mazināt “smadzeņu aizplūšanu” un veicināt kvalificēto migrantu apļveida migrāciju; vienkāršot migrantiem finanšu pārskaitījumus uz izcelsmes valsti; atbalstīt migrantu labprātīgu atgriešanos un reintegrāciju un attīstīt spējas migrācijas pārvaldīšanai; sekmēt spēju palielināšanas centienus, lai palīdzētu valstīm formulēt migrācijas politiku par labu attīstībai un kopīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

a)

sekmēt saikni starp migrāciju un attīstību, īpaši, veicinot diasporu ieguldījumu to izcelsmes valsts attīstībā un pastiprinot migrantu atgriešanās nozīmi; mazināt “smadzeņu aizplūšanu” un veicināt kvalificēto migrantu apļveida migrāciju; vienkāršot migrantiem finanšu pārskaitījumus uz izcelsmes valsti; atbalstīt migrantu labprātīgu atgriešanos un reintegrāciju un attīstīt spējas migrācijas pārvaldīšanai; sekmēt spēju palielināšanas centienus, lai palīdzētu valstīm formulēt migrācijas politiku par labu attīstībai un kopīgi pārvaldīt migrācijas plūsmas;

| b) | veicināt labi pārvaldītu darbaspēka migrāciju, jo īpaši, informējot par legālo migrāciju un ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem Kopienas dalībvalstu teritorijā; sniedzot informāciju par darbaspēka migrācijas iespējām un vajadzībām dalībvalstīs un par kvalifikāciju, kas vajadzīga tiem, kas vēlas migrēt no trešām valstīm; atbalstot legālās migrācijas kandidātu apmācību pirms izceļošanas; un veicinot tiesību aktu sistēmas definēšanu un īstenošanu attiecībā uz migrējošiem strādniekiem trešās valstīs; |
| --- | --- |

b)

veicināt labi pārvaldītu darbaspēka migrāciju, jo īpaši, informējot par legālo migrāciju un ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem Kopienas dalībvalstu teritorijā; sniedzot informāciju par darbaspēka migrācijas iespējām un vajadzībām dalībvalstīs un par kvalifikāciju, kas vajadzīga tiem, kas vēlas migrēt no trešām valstīm; atbalstot legālās migrācijas kandidātu apmācību pirms izceļošanas; un veicinot tiesību aktu sistēmas definēšanu un īstenošanu attiecībā uz migrējošiem strādniekiem trešās valstīs;

| c) | apkarot nelegālo imigrāciju un vienkāršot nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanu, tostarp starp trešām valstīm, un jo īpaši apkarot cilvēku kontrabandu un tirdzniecību; samazināt nelegālo imigrāciju un palielināt izpratni par risku, kas ar to saistīts; uzlabot spējas robežu, vīzu un pasu pārvaldes jomā, tostarp dokumentu un biometrisko datu ievadīšanas drošības un viltotu dokumentu atklāšanas jomā; efektīvi ieviest ar Kopienu noslēgtos atpakaļuzņemšanas nolīgumus un saistības, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem; un palīdzēt trešām valstīm nelegālās imigrācijas pārvaldē un to politikas koordinācijā; |
| --- | --- |

c)

apkarot nelegālo imigrāciju un vienkāršot nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanu, tostarp starp trešām valstīm, un jo īpaši apkarot cilvēku kontrabandu un tirdzniecību; samazināt nelegālo imigrāciju un palielināt izpratni par risku, kas ar to saistīts; uzlabot spējas robežu, vīzu un pasu pārvaldes jomā, tostarp dokumentu un biometrisko datu ievadīšanas drošības un viltotu dokumentu atklāšanas jomā; efektīvi ieviest ar Kopienu noslēgtos atpakaļuzņemšanas nolīgumus un saistības, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem; un palīdzēt trešām valstīm nelegālās imigrācijas pārvaldē un to politikas koordinācijā;

| d) | aizsargāt migrantus, tostarp visneaizsargātākos, piemēram, sievietes un bērnus, pret ekspluatāciju un sociālo atstumtību ar tādiem pasākumiem kā trešo valstu likumdošanas attīstība migrācijas jomā; atbalstīt integrāciju un nediskrimināciju, kā arī pasākumus, lai aizsargātu migrantus no rasisma un ksenofobijas; novērst un apkarot cilvēku kontrabandu un tirdzniecību un jebkāda veida verdzību; |
| --- | --- |

d)

aizsargāt migrantus, tostarp visneaizsargātākos, piemēram, sievietes un bērnus, pret ekspluatāciju un sociālo atstumtību ar tādiem pasākumiem kā trešo valstu likumdošanas attīstība migrācijas jomā; atbalstīt integrāciju un nediskrimināciju, kā arī pasākumus, lai aizsargātu migrantus no rasisma un ksenofobijas; novērst un apkarot cilvēku kontrabandu un tirdzniecību un jebkāda veida verdzību;

| e) | veicināt patvēruma sniegšanu un starptautisko aizsardzību, tostarp ar reģionālu aizsardzības programmu palīdzību, jo īpaši, lai stiprinātu iestāžu spējas; atbalstīt patvēruma meklētāju un bēgļu reģistrēšanu; veicināt bēgļu aizsardzības starptautiskās normas un instrumentus; atbalstīt uzņemšanas apstākļu un vietējās integrācijas uzlabošanu un meklēt ilgtspējīgus risinājumus. |
| --- | --- |

e)

veicināt patvēruma sniegšanu un starptautisko aizsardzību, tostarp ar reģionālu aizsardzības programmu palīdzību, jo īpaši, lai stiprinātu iestāžu spējas; atbalstīt patvēruma meklētāju un bēgļu reģistrēšanu; veicināt bēgļu aizsardzības starptautiskās normas un instrumentus; atbalstīt uzņemšanas apstākļu un vietējās integrācijas uzlabošanu un meklēt ilgtspējīgus risinājumus.

17. pants

ĀKK Cukura protokola valstis

1.   ĀKK Cukura protokola valstis – minētas III pielikumā –, ko ietekmējusi Kopienas cukura reforma, gūst labumu no papildu pasākumiem. Kopienas palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu, jo sakarā ar cukura tirgus kopējās organizācijas reformu tās sastopas ar jauniem nosacījumiem cukura tirgū. Sniedzot Kopienas palīdzību, ņem vērā valstu piemērošanās stratēģijas un īpašu nozīmi pievērš šādām sadarbības jomām:

| a) | uzlabot cukura un cukurniedru nozares konkurētspēju, kur tas ir ilgtspējīgs process, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto pušu apstākļus; |
| --- | --- |

a)

uzlabot cukura un cukurniedru nozares konkurētspēju, kur tas ir ilgtspējīgs process, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto pušu apstākļus;

| b) | veicināt ekonomisko dažādošanu jomās, kas atkarīgas no cukura nozares; |
| --- | --- |

b)

veicināt ekonomisko dažādošanu jomās, kas atkarīgas no cukura nozares;

| c) | risināt plašāku ietekmi, ko radījis pielāgošanās process, kas – iespējams – saistīta, bet neaprobežojas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, enerģētikas sektoru, izpēti un jauninājumiem un makroekonomisko stabilitāti. |
| --- | --- |

c)

risināt plašāku ietekmi, ko radījis pielāgošanās process, kas – iespējams – saistīta, bet neaprobežojas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, enerģētikas sektoru, izpēti un jauninājumiem un makroekonomisko stabilitāti.

2.   No summas, kas minēta IV pielikumā, Komisija nosaka maksimālo pieejamo summu katrai cukura protokola valstij 1. punktā minēto darbību finansēšanai, balstoties uz katras valsts vajadzībām, jo īpaši saistītām ar reformas ietekmi uz cukura nozari attiecīgajā valstī un cukura nozares nozīmību ekonomikā. Sadales kritēriju novērtējumu balsta uz datiem par ražām līdz 2004. gadam.

Komisija, rīkojoties saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru, nosaka papildu norādījumus attiecībā uz kopējās summas sadali starp saņēmējiem.

III   SADAĻA

LĪDZEKĻU PLĀNOŠANA UN PIEŠĶIRŠANA

18. pants

Līdzekļu plānošanas un piešķiršanas pamatstruktūra

1.   Attiecībā uz ģeogrāfiskajām programmām Komisija izstrādā stratēģijas dokumentu un indikatīvo daudzgadu programmu katrai partnervalstij vai reģionam atbilstīgi 19. pantam un pieņem gada rīcības programmu katrai partnervalstij vai reģionam atbilstīgi 22. pantam.

Attiecībā uz tematiskajām programmām Komisija izstrādā tematiskās stratēģijas dokumentus atbilstīgi 20. pantam un pieņem rīcības programmas atbilstīgi 22. pantam.

Ārkārtas gadījumos Kopienas atbalsts var notikt arī īpašu pasākumu veidā, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos vai indikatīvajās daudzgadu programmās atbilstīgi 23. pantam.

2.   Komisija nosaka katras ģeogrāfiskās programmas indikatīvos daudzgadu līdzekļu piešķīrumus, izmantojot standarta, objektīvus un pārskatāmus resursu piešķiršanas kritērijus, kas balstīti uz attiecīgās partnervalsts vai reģiona vajadzībām un darbības rezultātiem, un paturot prātā īpašās grūtības, ar ko saskaras valstis vai reģioni krīzes, konflikta, vai dabas katastrofas apdraudējuma situācijā, kā arī ievērojot dažādu programmu specifiku.

Vajadzību kritēriji ietver apdzīvotību, ienākumus uz vienu cilvēku un nabadzības izplatību, ienākumu sadali un sociālās attīstības līmeni. Darbības rezultātu kritēriji ietver politisko, ekonomisko un sociālo attīstību, labas pārvaldības attīstību un palīdzības efektīvu izmantošanu, un jo īpaši veidu, kādā valsts izmanto ierobežotos līdzekļus attīstībai, sākot ar saviem pašu līdzekļiem.

3.   Lai pastiprinātu sadarbību starp ES attālākajiem reģioniem un kaimiņu partnervalstīm un reģioniem, Komisija var tajā iekļaut īpašu finanšu sadalījumu.

19. pants

Ģeogrāfiskās stratēģijas dokumenti un indikatīvās daudzgadu programmas

1.   Sagatavojot un īstenojot stratēģijas dokumentus, piemēro atbalsta efektivitātes principus: valstu atbildību, partnerattiecības, koordināciju, saskaņošanu, pielīdzināšanu saņēmējvalsts vai reģiona sistēmām un koncentrēšanos uz rezultātiem, kā noteikts 3. panta 5. līdz 8. punktā.

2.   Stratēģijas dokumenti ir izstrādāti tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku, lai nodrošinātu piemērotu struktūru sadarbībai starp Kopienu un attiecīgo partnervalsti vai reģionu nolūkā, kas atbilst šīs Regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un principiem. Indikatīvās daudzgadu programmas balstās uz stratēģijas dokumentiem.

Stratēģijas dokumentus pārskata vidusposmā, vai ad hoc, ja tas nepieciešams, vajadzības gadījumā piemērojot principus un procedūras, kas noteiktas PSN, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem.

3.   Stratēģijas dokumentus, ja iespējams, izstrādā, balstoties uz dialogu ar partnervalsti vai reģionu, piesaistot pilsonisko sabiedrību, reģionālās un vietējās varas iestādes, lai nodrošinātu procesa pietiekamu piemērošanu attiecīgajā partnervalstī vai reģionā un lai sekmētu atbalstu valsts mēroga attīstības stratēģijām – jo īpaši nabadzības samazināšanas stratēģijām.

4.   Indikatīvās daudzgadu programmas tiek izstrādātas, balstoties uz stratēģijas dokumentiem par katru partnervalsti un reģionu. Tās, ciktāl iespējams, ir vienošanās rezultāts ar partnervalstīm vai reģionu.

Indikatīvās daudzgadu programmās precizē Kopienas finansējumam izraudzītās prioritārās jomas, īpašos mērķus, gaidāmos rezultātus un sasniegumu rādītājus.

Programmās nosaka arī indikatīvo finanšu sadalījumu gan kopumā, gan katrai prioritārai nozarei; vajadzības gadījumā to var piešķirt pa daļām. Šis sadalījums atbilst IV pielikumā iekļautajam indikatīvajam sadalījumam.

Šīs programmas vajadzības gadījumā koriģē, ņemot vērā stratēģijas dokumentu ikvienu termiņa vidusposma vai ad hoc pārskatu.

Pēc pārskatiem indikatīvais daudzgadu sadalījums var tikt palielināts vai samazināts, it īpaši attiecībā uz īpašām vajadzībām, piemēram, pēckrīzes situācijās, vai, ja darbība bijusi izcila vai neapmierinoša.

5.   Krīžu, pēckonflikta, draudu demokrātijai, tiesiskai valstij, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām gadījumā var tikt īstenota valsts vai reģiona sadarbības stratēģijas ad hoc pārskatīšana, izmantojot īpašas steidzamības procedūru. Šāds pārskats varētu novest pie valsts vai reģiona stratēģijas, kas paredzēta pārejas sekmēšanai uz ilgstošu attīstību un sadarbību.

6.   Saskaņā ar 2. panta 6. punktu stratēģija nodrošina, ka šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst un novērš dublēšanos ar citos Kopienas instrumentos noteiktiem pasākumiem, kuri ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu, it īpaši ar Regulu (EK) Nr. 1717/2006 un Regulu (EK) Nr. 1257/96. Ja partnervalstis vai partnervalstu grupas ir tieši saistītas ar krīzi vai pēckrīzi, vai ir to skartas, indikatīvās daudzgadu programmas liek īpašu uzsvaru uz koordinācijas pastiprināšanu starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību, lai palīdzētu tiem nodrošināt pāreju no ārkārtējas situācijas uz attīstības posmu; programmās valstīm un reģioniem, kas ir regulāri pakļauti dabas katastrofām, liek uzsvaru uz gatavību katastrofām un to novēršanu, kā arī šādu katastrofu seku novēršanu.

7.   Lai veicinātu reģionālo sadarbību, Komisija, attiecībā uz šajā nodaļā minētajiem sadarbības pasākumiem pieņemot 22. pantā minētās gada rīcības programmas vai 23. pantā minētos īpašos pasākumus, var nolemt, ka V pielikumā iekļautās valstis atbilst piešķiršanas nosacījumiem, ja īstenojamam projektam vai programmai ir reģionāls vai pārrobežu raksturs. Šos nosacījumus var paredzēt šajā un 20. pantā minētajos stratēģijas dokumentos un indikatīvās daudzgadu programmās.

8.   Komisija un dalībvalstis plānošanas procesa sākuma fāzē konsultējas savstarpēji, kā arī ar citiem līdzekļu devējiem un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un reģionālajām un vietējām varas iestādēm, lai nodrošinātu, ka to sadarbības pasākumi papildina cits citu.

20. pants

Stratēģijas dokumenti tematiskajām programmām

1.   Tematiskās stratēģijas dokumenti attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tie nosaka Kopienas stratēģiju attiecībā uz doto tēmu, Kopienas prioritātes, situāciju starptautiskā līmenī un galveno partneru rīcību. Tiem ir jāatbilst šīs regulas un tās IV pielikuma vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un principiem.

Tematiskās stratēģijas dokumenti precizē prioritārās jomas, kas izvēlētas Kopienas finansējumam, īpašos mērķus, gaidāmos rezultātus un sasniegumu rādītājus.

Tematiskās stratēģijas dokumentos nosaka arī indikatīvo finanšu sadalījumu gan kopumā, gan katrai prioritārai nozarei; vajadzības gadījumā to var piešķirt pa daļām.

Tematiskās stratēģijas dokumenti tiek pārskatīti vidusposmā, vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.

2.   Komisija un dalībvalstis plānošanas procesa sākuma fāzē konsultējas savstarpēji, kā arī ar citiem līdzekļu devējiem un sabiedrotajiem attīstības veicināšanā, tostarp pilsoniskās sabiedrības un pašvaldību pārstāvjiem, lai nodrošinātu, ka to sadarbības pasākumi papildina cits citu.

3.   Tiek noteikti resursi un rīcības prioritātes dalībai globālās ierosmēs.

21. pants

Stratēģijas dokumentu un indikatīvo daudzgadu programmu pieņemšana

Komisija pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un indikatīvās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un 17. pantā minētos papildinošos pasākumus, atbilstīgi procedūrai, kas minēta 35. panta 2. punktā.

IV   SADAĻA

ĪSTENOŠANA

22. pants

Gada rīcības programmu apstiprināšana

1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas izstrādātas, balstoties uz stratēģijas dokumentiem un indikatīvām daudzgadu programmām, kas minētas 19. un 20. pantā.

Izņēmuma kārtā, piemēram, ja rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija, balstoties uz 19. un 20. pantā minētajiem stratēģijas dokumentiem un indikatīvām daudzgadu programmām, var pieņemt pasākumus ārpus gada rīcības programmas ar tiem pašiem noteikumiem un procedūrām kā rīcības programmās.

2.   Gada rīcības programmās nosaka mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, vadības metodes, kā arī kopējo plānoto finansējuma apjomu. Tajās aprakstītas finansējamās rīcības, katrai rīcībai piešķirtā finansējuma apjoms un indikatīvs to īstenošanas grafiks. Mērķi būs izmērāmi un izpildāmi konkrētā laikā.

3.   Komisija pieņem gada rīcības programmas atbilstīgi procedūrai, kas minēta 35. panta 2. punktā.

4.   Projekta līmenī veic piemērotu vides pētījumu, tostarp ietekmes uz vidi novērtējumu vifei jutīgiem projektiem, jo īpaši svarīgākajiem jaunajiem infrastruktūras objektiem. Ja nepieciešams, sektorālo programmu īstenošanā izmanto stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu. Tiek nodrošināta vides novērtējumā ieinteresēto personu iesaistīšana un rezultātu pieejamība sabiedrībai.

23. pants

Tādu īpašu pasākumu apstiprināšana, kas nav paredzēti stratēģiskajos dokumentos vai indikatīvās daudzgadu programmās

1.   Neparedzētu un pienācīgi pamatotu vajadzību vai apstākļu gadījumos, kas saistīti ar dabas katastrofām, iedzīvotāju sacelšanos vai krīzes situācijām un kuros finansējumu nevar piešķirt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1717/2006, vai Regulu Nr. 1257/96, Komisija pieņem īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un indikatīvās daudzgadu programmās (turpmāk “īpaši pasākumi”).

Īpašus pasākumus var arī izmantot, lai finansētu pasākumus, kas atvieglotu pāreju no ārkārtas palīdzības uz ilgtermiņa attīstības rīcību, tostarp tādus pasākumus, kas paredzēti, lai labāk sagatavotu iedzīvotājus atkārtotām krīzēm.

2.   Īpašie pasākumi nosaka mērķus, iesaistīšanās jomas, gaidāmos rezultātus, vadības metodes, kā arī kopējo finansējuma apjomu. Tajās aprakstītas finansējamās rīcības, katrai rīcībai piešķirtā finansējuma apjoms un indikatīvs to īstenošanas grafiks. Tajās definē tos snieguma rādītāju veidus, kas jāuzrauga, īstenojot īpašos pasākumus.

3.   Kad šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto vadības procedūru. Komisija viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informatīvos nolūkos nosūta dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam īpašos pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus.

4.   Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehniskas korekcijas, īstenošanas perioda pagarināšanu, līdzekļu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20 % no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, nevajag sekot 35. panta 2. punktā minētajai procedūrai, ja šie grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus.

24. pants

Atbilstība

1.   Neskarot 31. pantu, saskaņā ar šo regulu, lai īstenotu 22. punktā minētās gada rīcības programmas vai 23. punktā minētos īpašos pasākumus, uz finansējumu inter alia var pretendēt:

| a) | partnervalstis un reģioni, un to iestādes; |
| --- | --- |

a)

partnervalstis un reģioni, un to iestādes;

| b) | decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, pašvaldības, provinces, departamenti un reģioni; |
| --- | --- |

b)

decentralizētas partnervalstu struktūras, piemēram, pašvaldības, provinces, departamenti un reģioni;

| c) | jauktas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni kopā ar Kopienu; |
| --- | --- |

c)

jauktas struktūras, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni kopā ar Kopienu;

| d) | starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, dienesti un misijas, starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes un attīstības bankas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, ANO struktūras, dienesti un misijas, starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes un attīstības bankas, ciktāl tās veicina šīs regulas mērķu īstenošanu;

| e) | Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai realizētu tāda veida atbalsta pasākumus, kas minēti 26. pantā; |
| --- | --- |

e)

Kopienas iestādes un struktūras, bet tikai, lai realizētu tāda veida atbalsta pasākumus, kas minēti 26. pantā;

| f) | ES aģentūras; |
| --- | --- |

f)

ES aģentūras;

| g) | šādas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, atbilstīgi 31. pantā paredzētajiem noteikumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ja tās palīdz sasniegt šīs regulas mērķus:






  i) | valsts vai ar valsti saistītās struktūras, pašvaldības un apvienības vai tās pārstāvoši grupējumi; |
| --- | --- | --- |

g)

šādas dalībvalstu, partnervalstu un reģionu vai jebkuras trešās valsts iestādes un struktūras, atbilstīgi 31. pantā paredzētajiem noteikumiem par Kopienas ārējās palīdzības pieejamību, ja tās palīdz sasniegt šīs regulas mērķus:

i)

valsts vai ar valsti saistītās struktūras, pašvaldības un apvienības vai tās pārstāvoši grupējumi;

| ii) | sabiedrības, firmas un citas privātas organizācijas un uzņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

sabiedrības, firmas un citas privātas organizācijas un uzņēmumi;

| iii) | finanšu iestādes, kas piešķir, sekmē un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

iii)

finanšu iestādes, kas piešķir, sekmē un finansē privātas investīcijas partnervalstīs un reģionos;

| iv) | nevalstiskas struktūras, kā noteikts 2. punktā; |
| --- | --- |

iv)

nevalstiskas struktūras, kā noteikts 2. punktā;

| v) | fiziskas personas. |
| --- | --- |

v)

fiziskas personas.

2.   Nevalstiskas bezpeļņas struktūras, kas ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, ir: nevalstiskas organizācijas, pamatiedzīvotāju organizācijas, mazākumtautību un/vai etnisko minoritāšu organizācijas, vietējās tirgotāju asociācijas un vietējās pilsoņu grupas, kooperatīvi, arodbiedrības, ekonomiskās un sociālās intereses pārstāvošas organizācijas, korupcijas un krāpšanas apkarošanas un labas pārvaldes nodrošināšanas organizācijas, pilsoņu tiesību organizācijas un organizācijas, kas cīnās pret diskrimināciju, vietējās organizācijas (tostarp tīkli), kas darbojas reģionālas decentralizētas sadarbības un integrācijas jomā, patērētāju organizācijas, sieviešu un jauniešu organizācijas, izglītības, kultūras, pētniecības un zinātnes organizācijas, universitātes, baznīcas un reliģiskas apvienības vai kopienas, plašsaziņas līdzekļi un visas nevalstiskās apvienības un neatkarīgie fondi, tostarp neatkarīgi politiskie fondi, kas var veicināt šīs regulas mērķu sasniegšanu.

25. pants

Finansējuma veidi

1.   Kopienas finansējumu piešķir šādi:

| a) | projekti un programmas; |
| --- | --- |

a)

projekti un programmas;

| b) | budžeta palīdzība, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārskatāma, droša un efektīva un ja partnervalsts ir īstenojusi pietiekami formulētu un izstrādātu nozaru vai makroekonomikas politiku, ko pozitīvi novērtējuši tās galvenie līdzekļu devēji; tostarp, attiecīgā gadījumā, starptautiskas finanšu iestādes. Komisija konsekventi izmanto pieeju, kas vērsta uz rezultātiem un attīstības rādītājiem, un skaidri definē un uzrauga tās nosacītību un atbalsta partnervalstu centienus izstrādāt parlamentāru kontroli un revīzijas iespējas, kā arī palielināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai. Budžeta atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka ir bijis apmierinošs progress, lai sasniegtu mērķus attiecībā uz ietekmi un rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

budžeta palīdzība, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārskatāma, droša un efektīva un ja partnervalsts ir īstenojusi pietiekami formulētu un izstrādātu nozaru vai makroekonomikas politiku, ko pozitīvi novērtējuši tās galvenie līdzekļu devēji; tostarp, attiecīgā gadījumā, starptautiskas finanšu iestādes. Komisija konsekventi izmanto pieeju, kas vērsta uz rezultātiem un attīstības rādītājiem, un skaidri definē un uzrauga tās nosacītību un atbalsta partnervalstu centienus izstrādāt parlamentāru kontroli un revīzijas iespējas, kā arī palielināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai. Budžeta atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka ir bijis apmierinošs progress, lai sasniegtu mērķus attiecībā uz ietekmi un rezultātiem;

| c) | nozares atbalsts; |
| --- | --- |

c)

nozares atbalsts;

| d) | izņēmuma gadījumos nozaru vai vispārējas programmas importam, kas var būt:






  i) | importa nozaru programmas skaidrā naudā; |
| --- | --- | --- |

d)

izņēmuma gadījumos nozaru vai vispārējas programmas importam, kas var būt:

i)

importa nozaru programmas skaidrā naudā;

| ii) | importa nozaru programmas ar palīdzību ārvalstu valūtā nozaru importa finansēšanai; vai |
| --- | --- |

ii)

importa nozaru programmas ar palīdzību ārvalstu valūtā nozaru importa finansēšanai; vai

| iii) | vispārējas importa programmas ar palīdzību ārvalstu valūtā, lai finansētu vispārēju importu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu; |
| --- | --- |

iii)

vispārējas importa programmas ar palīdzību ārvalstu valūtā, lai finansētu vispārēju importu, kas attiecas uz plašu produktu klāstu;

| e) | līdzekļi, kas nodoti EIB vai citu finanšu starpnieku rīcībā, balstoties uz Komisijas programmām, kas paredzētas, lai sniegtu aizdevumus (īpaši investīciju un attīstības atbalstam privātajā sektorā), riska kapitāls (pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā), vai citus mazākus pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumus garantijas fondos atbilstīgi 32. pantā paredzētajiem nosacījumiem, tādā apmērā, lai Kopienas finansiālais risks aprobežotos ar šiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

līdzekļi, kas nodoti EIB vai citu finanšu starpnieku rīcībā, balstoties uz Komisijas programmām, kas paredzētas, lai sniegtu aizdevumus (īpaši investīciju un attīstības atbalstam privātajā sektorā), riska kapitāls (pakārtotu vai nosacītu aizdevumu formā), vai citus mazākus pagaidu līdzdalības veidus uzņēmumu kapitālā, kā arī ieguldījumus garantijas fondos atbilstīgi 32. pantā paredzētajiem nosacījumiem, tādā apmērā, lai Kopienas finansiālais risks aprobežotos ar šiem līdzekļiem;

| f) | procentu izmaksas subsidēšana, it īpaši aizdevumiem vides jomā; |
| --- | --- |

f)

procentu izmaksas subsidēšana, it īpaši aizdevumiem vides jomā;

| g) | parādu atvieglojuma programmas, par kurām panākta starptautiska vienošanās; |
| --- | --- |

g)

parādu atvieglojuma programmas, par kurām panākta starptautiska vienošanās;

| h) | dotācijas, kas paredzētas tādu projektu finansēšanai, ko iesniegušas 24. panta 1. punkta b), c), d) un f) apakšpunktā, kā arī g) apakšpunkta i) līdz v) daļā minētās iestādes; |
| --- | --- |

h)

dotācijas, kas paredzētas tādu projektu finansēšanai, ko iesniegušas 24. panta 1. punkta b), c), d) un f) apakšpunktā, kā arī g) apakšpunkta i) līdz v) daļā minētās iestādes;

| i) | dotācijas, kas paredzētas tādu iestāžu darbības izmaksu finansēšanai, kas minētas 24. panta 1. punkta b), c), d) un f) apakšpunktā, kā arī g) apakšpunkta i), iii) un iv) daļā; |
| --- | --- |

i)

dotācijas, kas paredzētas tādu iestāžu darbības izmaksu finansēšanai, kas minētas 24. panta 1. punkta b), c), d) un f) apakšpunktā, kā arī g) apakšpunkta i), iii) un iv) daļā;

| j) | sadraudzības programmu finansēšana starp valsts iestādēm, pašvaldībām, valsts struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēts veikt dalībvalsts valsts struktūru pienākumus, un attiecīgām partnervalsts vai reģiona struktūrām; |
| --- | --- |

j)

sadraudzības programmu finansēšana starp valsts iestādēm, pašvaldībām, valsts struktūrām vai privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēts veikt dalībvalsts valsts struktūru pienākumus, un attiecīgām partnervalsts vai reģiona struktūrām;

| k) | ieguldījumi starptautiskos fondos, it īpaši tajos, ko vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas; |
| --- | --- |

k)

ieguldījumi starptautiskos fondos, it īpaši tajos, ko vada starptautiskas vai reģionālas organizācijas;

| l) | ieguldījumi valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai piesaistītu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu, vai ieguldījumi fondos, ko dibinājis viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus; |
| --- | --- |

l)

ieguldījumi valsts fondos, ko dibinājušas partnervalstis un reģioni, lai piesaistītu vairāku līdzekļu devēju vienoto līdzfinansējumu, vai ieguldījumi fondos, ko dibinājis viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus;

| m) | kapitāla ieguldījums starptautiskās finanšu institūcijās un reģionālās attīstības bankās; |
| --- | --- |

m)

kapitāla ieguldījums starptautiskās finanšu institūcijās un reģionālās attīstības bankās;

| n) | cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami partnervalstu un reģionu projektu un programmu efektīvai administrācijai un pārraudzībai. |
| --- | --- |

n)

cilvēku un materiālie resursi, kas nepieciešami partnervalstu un reģionu projektu un programmu efektīvai administrācijai un pārraudzībai.

2.   Kopienas palīdzība nav izmantojama, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas izmaksas saņēmējvalstī.

26. pants

Atbalsta pasākumi

1.   Ar Kopienas finansējumu var segt izmaksas, kas attiecas uz sagatavošanu, apsekošanu, kontroli, revīziju un novērtēšanas pasākumiem, kas tieši nepieciešami šīs regulas īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai, piemēram attiecībā uz pētījumiem, sanāksmēm, informatīvo akciju, informētības palielināšanas, apmācību un publikācijas darbībām, kā arī izmaksas, kas saistītas ar informācijas apmaiņai paredzētajiem informātikas tīkliem, kā arī izdevumus cita veida administratīvajai un tehniskajai palīdzībai, pēc kuras var griezties programmas pārvaldes nolūkos. Tā arī segs izdevumus par Komisijas delegācijām administrēšanas atbalstam, kas nepieciešams, lai vadītu saskaņā ar šo regulu finansētās darbības.

2.   Šo atbalsta aktivitāšu kopumam nav noteikti jābūt iekļautam indikatīvajās daudzgadu programmās, un tādēļ tos var finansēt ārpus stratēģiskajiem dokumentiem un indikatīvajām daudzgadu programmām. Tomēr tās var arī finansēt saskaņā ar indikatīvajām daudzgadu programmām.

Komisija saskaņā ar 23. panta 3. un 4. punktu pieņem palīdzības pasākumus, kas nav iekļauti indikatīvajās daudzgadu programmās.

27. pants

Līdzfinansējums

1.   Finansētajiem pasākumiem var piešķirt līdzfinansējumu, inter alia no:

| a) | dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām iestādēm, un jo īpaši to valsts un daļēji valsts aģentūrām; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām iestādēm, un jo īpaši to valsts un daļēji valsts aģentūrām;

| b) | citām līdzekļu devējvalstīm, un it īpaši no to valsts un daļēji valsts aģentūrām; |
| --- | --- |

b)

citām līdzekļu devējvalstīm, un it īpaši no to valsts un daļēji valsts aģentūrām;

| c) | starptautiskām organizācijām, tostarp reģionālām organizācijām, un it īpaši no starptautiskajām un reģionālajām finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

c)

starptautiskām organizācijām, tostarp reģionālām organizācijām, un it īpaši no starptautiskajām un reģionālajām finanšu iestādēm;

| d) | uzņēmumiem, firmām, citām privātām organizācijām un uzņēmējsabiedrībām, un citām nevalstiskām struktūrām; |
| --- | --- |

d)

uzņēmumiem, firmām, citām privātām organizācijām un uzņēmējsabiedrībām, un citām nevalstiskām struktūrām;

| e) | partnervalstīm vai reģioniem, kas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

e)

partnervalstīm vai reģioniem, kas saņem finansējumu.

2.   Paralēla līdzfinansējuma gadījumā projektu vai programmu sadala vairākās skaidri nosakāmās sastāvdaļās – no kurām katru finansē cits partneris, nodrošinot līdzfinansējumu tādā veidā, ka vienmēr var noteikt finansējuma mērķi.

Kopīgā līdzfinansējuma gadījumā projekta vai programmas kopējās izmaksas sadala starp partneriem, nodrošinot to, ka līdzfinansējumu un resursus apvieno tā, ka projektā vai programmā vairs nav iespējams noteikt kādas specifiskas darbības finanšu avotu.

3.   Kopīga līdzfinansējuma gadījumā Komisija var saņemt un pārvaldīt līdzekļus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto struktūru vārdā, lai īstenotu kopīgos pasākumus. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantu šādus līdzekļus uzskata par asignētiem ieņēmumiem.

28. pants

Vadības metodes

1.   Saistībā ar šo regulu finansētos pasākumus īsteno atbilstīgi Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

2.   Līdzfinansējuma gadījumā un citos pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var izlemt uzticēt sabiedrības vadības uzdevumus, un it īpaši budžeta izpildes pienākumus, iestādēm, kas minētas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3.   Decentralizētas vadības gadījumā Komisija var izlemt izmantot saņēmējas partnervalsts vai reģiona iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras, ja pārbaudē apstiprināts, ka partnervalsts vai reģions ievēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 attiecīgos kritērijus, ar nosacījumu, ka:

| — | saņēmējas partnervalsts vai reģiona metodes atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem un novērš interešu konfliktu, |
| --- | --- |

—

saņēmējas partnervalsts vai reģiona metodes atbilst pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem un novērš interešu konfliktu,

| — | saņēmēja partnervalsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, lai Eiropas Savienības vispārējā budžeta finansētās darbības tiek pienācīgi īstenotas, veikt attiecīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un vajadzības gadījumā uzsākt procedūras, lai atgūtu nepamatoti izmaksātos līdzekļus. |
| --- | --- |

—

saņēmēja partnervalsts vai reģions apņemas regulāri pārbaudīt, lai Eiropas Savienības vispārējā budžeta finansētās darbības tiek pienācīgi īstenotas, veikt attiecīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un vajadzības gadījumā uzsākt procedūras, lai atgūtu nepamatoti izmaksātos līdzekļus.

29. pants

Budžeta saistības

1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas pieņemtajiem lēmumiem saskaņā ar 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.

2.   Kopienas finansējums sniedzams šādās juridiskās formās, inter alia, kā:

| — | finansēšanas līgumi, |
| --- | --- |

—

finansēšanas līgumi,

| — | dotāciju līgumi, |
| --- | --- |

—

dotāciju līgumi,

| — | iepirkuma līgumi, |
| --- | --- |

—

iepirkuma līgumi,

| — | darba līgumi. |
| --- | --- |

—

darba līgumi.

30. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1.   Ikviens līgums, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, it īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, atbilstoši Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (16), Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (18).

2.   Līgumi tieši paredz īpašas tiesības Komisijai un Revīzijas palātai veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Kopienas finansējumu. Tie arī īpaši pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas, kā paredzēts Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Visi līgumi, kas noslēgti, lai īstenotu palīdzību, nodrošina Komisijas un Revīzijas palātas 2. punktā paredzētās tiesības pēc līgumu īstenošanas un tās laikā.

31. pants

Valsts iepirkuma procedūras, dotāciju piešķiršanas procedūras, izcelsmes noteikumi

1.   Tiesības piedalīties tādu iepirkuma vai dotāciju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir visām tām fiziskām personām, kas ir Kopienas dalībvalsts valstspiederīgie, un juridiskām personām, kas ir reģistrētas Eiropas Kopienas dalībvalstī, Eiropas Kopienas atzītā oficiālā kandidātvalstī vai Eiropas Ekonomiskās zonas dalībvalstī.

Kā definēts 5. līdz 10. pantā, ģeogrāfisku programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu iegūšanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir kādas jaunattīstības valsts valstspiederīgās, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas jebkurā jaunattīstības valstī, kura ir atbilstīga saskaņā ar šās regulas I pielikumu.

Kā definēts 11. līdz 16. pantā un 17. pantā paredzētajā programmā, tematisku programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK, un kā definēts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. pantā paredzēto programmu. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu un par to informē Padomi.

2.   Saskaņā ar šo regulu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties arī visas fiziskas personas, kas ir tādas valsts valstspiederīgās, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas tādas valsts teritorijā, kas nav minēta 1. punktā, gadījumos, kad nodibināta abpusēja pieeja to ārējai palīdzībai.

Savstarpēju piekļuvi piešķir, ja vien valsts ar vienlīdzīgiem noteikumiem atzīst par atbilstīgām dalībvalstis un attiecīgās saņēmējvalstis.

Savstarpēju piekļuvi ievieš ar īpašu lēmumu par attiecīgo valsti vai attiecīgo valstu reģionālo grupu. Šādu lēmumu pieņem saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru, un tas ir spēkā vismaz vienu gadu.

Savstarpējas piekļuves piešķiršana balstās uz Kopienas un citu atbalsta sniedzēju salīdzinājumu, un to īsteno nozares līmenī, kā noteikusi ESAO/APK, vai visas valsts līmenī, neatkarīgi no tā, vai tā ir atbalsta sniedzēja valsts vai saņēmējvalsts. Lēmums piešķirt šādu savstarpējību atbalsta sniedzējai valstij ir balstīts uz minētā atbalsta sniedzēja sniegtā atbalsta pārredzamību, konsekvenci un proporcionalitāti, tostarp uz tā kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem. Šajā punktā izklāstītā procesa laikā konsultējas ar saņēmējvalstīm.

Savstarpēju piekļuvi vismazāk attīstītajās valstīs, kā to noteikusi ESAO/APK, automātiski piešķir ESAO/APK locekļiem.

3.   Saskaņā ar šo Kopienas instrumentu finansēto piegādes vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties starptautiskas organizācijas.

4.   Iepriekš minētais neskar to kategoriju organizāciju piedalīšanos, kuras atbilst pēc būtības vai atrašanās vietas saistībā ar veicamās rīcības mērķiem.

5.   Ekspertu valstspiederībai nav nozīmes. Tas neskar kvalitatīvās un finanšu prasības, kas noteiktas Kopienas noteikumos par valsts iepirkumu.

6.   Visu piegāžu un materiālu izcelsmei, kuri iepirkti saskaņā ar līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, jābūt Kopienā vai atbilstīgā valstī, kā noteikts šīs regulas 1. un 2. punktā. Termins “izcelsme” šīs regulas vajadzībām ir definēts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas vajadzībām.

7.   Atbilstīgi pamatotos gadījumos Komisija var atļaut piegādes konkursos piedalīties fiziskām un juridiskām personām no valstīm, kurām ir tradicionāli ekonomiskie, tirdzniecības vai ģeogrāfiskie sakari ar kaimiņvalstīm vai citām trešām valstīm, kā arī izmantot piegādes vai materiālus ar citu izcelsmi.

8.   Atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos Komisija var atļaut piegādes konkursos piedalīties fiziskām personām un juridiskām personām, kas ir reģistrētas valstīs, kas nav 1. un 2. punktā minētās valstis vai tādu valstu valstspiederīgie, vai pirkt piegādes vai materiālus ar dažādu izcelsmi, kas nav minēta 6. punktā.

Izņēmumus var pamatot ar ražojumu un pakalpojumu nepieejamību attiecīgo valstu tirgos īpašas steidzamības dēļ vai arī gadījumos, kad atbilstības noteikumu dēļ projekta, programmas vai darbības izpilde nav iespējama vai ir pārāk sarežģīta.

9.   Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, ko īsteno ar starptautiskas organizācijas starpniecību, atbilstīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 1. un 2. punktu, kā arī visas fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas organizācijas noteikumiem, raugoties, lai visiem atbalsta sniedzējiem tiktu garantēta vienlīdzīga attieksme. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

Visos gadījumos, kad Kopienas finansējums aptver darbību, kuru līdzfinansē trešā valsts atbilstīgi 2. punktā noteiktajam savstarpīgumam, vai reģionāla organizācija, vai dalībvalsts, attiecīgajās līgumslēgšanas procedūrās var piedalīties visas fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, kā arī visas fiziskas vai juridiskas personas, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar šādas trešās valsts, reģionālas organizācijas vai dalībvalsts noteikumiem. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm, materiāliem un ekspertiem.

10.   Tās palīdzības vajadzībām, ko sniedz tieši ar nevalstisku struktūru palīdzību saskaņā ar 14. pantā minēto tematisko programmu, 1. punkta noteikumi neattiecas uz atbilstības kritērijiem, kas noteikti dotāciju saņēmēju atlasei.

Šo dotāciju saņēmējiem jāievēro šā panta noteikumi, ja palīdzības īstenošanā nepieciešams organizēt iepirkuma līgumu konkursu.

11.   Lai paātrinātu nabadzības izskaušanu, veicinot vietējās iespējas, tirgus un iepirkumus, īpašu uzmanību pievērš vietējam un reģionālajam valsts iepirkumam partnervalstīs.

Konkursa dalībnieki, kam piešķir līgumus, ievēro starptautiski atzītos pamata darba standartus, piem., SDO pamata darba standartus, konvencijas par biedrošanās brīvību un tiesībām risināt kolektīvās sarunas, par piespiedu darba izskaušanu, par diskriminācijas nodarbinātībā un profesijā un bērnu darba izskaušanu.

Ja uzskatīs par atbilstīgu, jaunattīstības valstu piekļuve Kopienas palīdzībai tiks nodrošināta ar visu šādu tehnisko palīdzību.

32. pants

Līdzekļi, kas nodoti Eiropas Investīciju bankai un citām finanšu starpniecības iestādēm

1.   Līdzekļus, kas minēti 25. panta 1. punkta e) apakšpunktā, pārvalda EIB, citas finanšu starpniecības iestādes vai jebkura cita banka vai organizācija, kurai ir nepieciešamā kapacitāte šādu līdzekļu pārvaldīšanai.

2.   Katrā atsevišķā gadījumā Komisija pieņem 1. panta īstenošanas noteikumus attiecībā uz risku sadalīšanu, atlīdzību fondus pārvaldošajai finanšu starpniecības iestādei, fondu peļņas izmantošanu un atgūšanu, kā arī darbības slēgšanu.

33. pants

Vērtēšana

1.   Komisija regulāri uzrauga un pārskata savas programmas un novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas un programmu, nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti, lai attiecīgā gadījumā, izmantojot neatkarīgu ārējo vērtējumu, pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un ļautu izstrādāt ieteikumus turpmāko operāciju uzlabošanai. Ņems vērā Eiropas Parlamenta vai Padomes priekšlikumus attiecībā uz neatkarīgu ārējo vērtējumu. Īpašu uzmanību pievērš sociālajiem sektoriem un progresam, kas panākts, lai sasniegtu TAM.

2.   Komisija informācijas nolūkā nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 35. pantā minētajai komitejai. Īpašus novērtējumus dalībvalstis var pieprasīt pārrunāt 35. panta 3. punktā minētajā komitejā. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.

3.   Novērtējot saskaņā ar šo regulu sniegto Kopienas palīdzību, Komisija iesaista visas ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras un pašvaldības.

V   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

34. pants

Gada ziņojums

1.   Komisija novērtē saskaņā ar šo regulu īstenoto pasākumu attīstību un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par sniegtās palīdzības īstenošanu un rezultātiem, kā arī, cik vien lielā mērā iespējams, par palīdzības galveno ietekmi un rezultātiem. Pārskatu iesniedz arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

2.   Gada ziņojumā ietver informāciju par iepriekšējā gadā finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtējuma rezultātiem, attiecīgo partneru iesaistīšanu, kā arī budžetā paredzēto saistību un maksājumu izpildi, norādot sadalījumu katrā partnervalstī, reģionā un sadarbības jomā. Ziņojumā novērtē palīdzības rezultātus, pēc iespējas lielākā mērā izmantojot īpašus un izmērojamus rādītājus, kā arī ziņojuma nozīmi šīs regulas mērķu sasniegšanā. Īpašu uzmanību pievērš sociālajiem sektoriem un progresam, kas panākts, lai sasniegtu TAM mērķus.

35. pants

Komiteja

1.   Komisijai darbā palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 dienas.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

5.   EIB novērotājs piedalās komitejas darbā, kad izskata jautājumus, kas saistīti ar banku.

36. pants

Tādas trešās valsts līdzdalība, kas saskaņā ar šo regulu nav atbilstīga

Neskarot 3. panta 5. punktu, lai nodrošinātu Kopienas palīdzības saskaņotību un efektivitāti, Komisija, pieņemot 22. pantā minētās rīcības programmas, vai 23. pantā minētos īpašos pasākumus, var nolemt, ka valstis, teritorijas un reģioni, kam ir tiesības uz Kopienas palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006 vai Regulu (EK) Nr. 1638/2006, un saskaņā ar EAF, var saņemt palīdzību no pasākumiem saskaņā ar šo regulu, ja īstenotajam ģeogrāfiskajam vai tematiskajam projektam, vai programmai ir globāls, reģionāls vai pārrobežu raksturs. Šo finansējuma iespēju var paredzēt stratēģijas dokumentos un indikatīvajās daudzgadu programmās, kas minētas 19. un 20. pantā. Noteikumi par atbilstību, kas paredzēti 10. pantā, un 31. panta noteikumi par piedalīšanos valsts iepirkuma un dotāciju piešķiršanas procedūrās, kā arī izcelsmes noteikumi tiek piemēroti tādā veidā, lai attiecīgās valstis, teritorijas un reģioni varētu piedalīties.

37. pants

Palīdzības pārtraukšana

Nepārkāpjot noteikumus par palīdzības pārtraukšanu, kas iekļauti partnerības un sadarbības nolīgumos, kas noslēgti ar partnervalstīm un reģioniem, ja partnervalsts neievēro 3. panta 1. punktā minētos principus un ja konsultācijās ar partnervalsti nevar panākt abām pusēm pieņemamu risinājumu, vai arī, ja atsakās no konsultācijām vai īpašas steidzamības gadījumos, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var veikt piemērotas darbības attiecībā uz palīdzību, kas partnervalstij piešķirta saskaņā ar šo regulu. Šādi pasākumi var būt arī pilnīga vai daļēja palīdzības pārtraukšana.

38. pants

Finanšu noteikumi

1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 16 897 miljoni.

2.   Indikatīvās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

3.   Apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānā noteiktos limitus.

4.   Indikatīva summa EUR 465 miljonu apmērā ir iekļauta tematisko programmu kopējā summā, lai finansētu pasākumus, no kuriem ENPI valstis gūst labumu.

39. pants

Atcelšana

1.   Atceļ šādas regulas:

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (19); |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2110/2005 (2005. gada 14. decembris) par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (19);

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā (20); |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 806/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā (20);

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 491/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko izveido finansiālas un tehniskas palīdzības migrācijas un patvēruma jomā programmu trešām valstīm (AENEAS) (21); |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 491/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko izveido finansiālas un tehniskas palīdzības migrācijas un patvēruma jomā programmu trešām valstīm (AENEAS) (21);

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (22); |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1568/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu cīņā ar nabadzības izraisītajām slimībām (HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi) jaunattīstības valstīs (22);

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (23); |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1567/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (23);

| f) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par darbībām, lai atbalstītu personas, kuras zaudējušas saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (24); |
| --- | --- |

f)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2130/2001 (2001. gada 29. oktobris) par darbībām, lai atbalstītu personas, kuras zaudējušas saikni ar dzimto zemi Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīs (24);

| g) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (25); |
| --- | --- |

g)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2494/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, kas veicina tropu mežu un citu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs (25);

| h) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (26); |
| --- | --- |

h)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2493/2000 (2000. gada 7. novembris) par pasākumiem, lai veicinātu vides aspekta pilnīgu iekļaušanu jaunattīstības valstu attīstības procesā (26);

| i) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (27); |
| --- | --- |

i)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1726/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par sadarbību ar Dienvidāfriku attīstības jomā (27);

| j) | Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību (28); |
| --- | --- |

j)

Padomes Regula (EK) Nr. 1659/98 (1998. gada 17. jūlijs) par decentralizētu sadarbību (28);

| k) | Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (29); |
| --- | --- |

k)

Padomes Regula (EK) Nr. 1658/98 (1998. gada 17. jūlijs) par līdzfinansējuma darbībām, ko kopā ar Eiropas nevalstiskajām organizācijām (NVO) veic jomās, kurās ir ieinteresētas jaunattīstības valstis (29);

| l) | Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (30); |
| --- | --- |

l)

Padomes Regula (EK) Nr. 1292/96 (1996. gada 27. jūnijs) par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (30);

| m) | Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (31). |
| --- | --- |

m)

Padomes Regula (EEK) Nr. 443/92 (1992. gada 25. februāris) par finansiālu un tehnisku palīdzību Āzijas un Latīņamerikas jaunattīstības valstīm un ekonomisku sadarbību ar tām (31).

2.   Atceltās regulas joprojām paliek saistošas tiesību aktiem un saistībām līdz 2007. budžeta gadam. Uzskata, ka atsauces uz atceltajām regulām attiecas uz šo regulu.

40. pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz novērtējuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanu pirmajos trijos gados, vajadzības gadījumā kopā ar likumdošanas priekšlikumu, lai veiktu vajadzīgos grozījumus, tostarp IV pielikumā minēto finansējuma sadalījumu.

41. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula un pielikumi uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 18. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-E. ENESTAM

I PIELIKUMS

VALSTIS, KAS ATBILST ĢEOGRĀFISKAJĀM UN TEMATISKAJĀM PROGRAMMĀM

Latīņamerika

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Bolīvija |
| --- | --- |

2.

Bolīvija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Čīle |
| --- | --- |

4.

Čīle

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadora |
| --- | --- |

8.

Ekvadora

| 9. | Salvadora |
| --- | --- |

9.

Salvadora

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondurasa |
| --- | --- |

11.

Hondurasa

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaja |
| --- | --- |

15.

Paragvaja

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaja |
| --- | --- |

17.

Urugvaja

| 18. | Venecuēla |
| --- | --- |

18.

Venecuēla

Āzija

| 19. | Afganistāna |
| --- | --- |

19.

Afganistāna

| 20. | Bangladeša |
| --- | --- |

20.

Bangladeša

| 21. | Butāna |
| --- | --- |

21.

Butāna

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Ķīna |
| --- | --- |

23.

Ķīna

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonēzija |
| --- | --- |

25.

Indonēzija

| 26. | Korejas Tautas Demokrātiskā Republika |
| --- | --- |

26.

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

| 27. | Laosa |
| --- | --- |

27.

Laosa

| 28. | Malaizija |
| --- | --- |

28.

Malaizija

| 29. | Maldīvu salas |
| --- | --- |

29.

Maldīvu salas

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Mjanma/Birma |
| --- | --- |

31.

Mjanma/Birma

| 32. | Nepāla |
| --- | --- |

32.

Nepāla

| 33. | Pakistāna |
| --- | --- |

33.

Pakistāna

| 34. | Filipīnas |
| --- | --- |

34.

Filipīnas

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Taizeme |
| --- | --- |

36.

Taizeme

| 37. | Vjetnama |
| --- | --- |

37.

Vjetnama

Vidusāzija

| 38. | Kazahstāna |
| --- | --- |

38.

Kazahstāna

| 39. | Kirgizstānas Republika |
| --- | --- |

39.

Kirgizstānas Republika

| 40. | Tadžikistāna |
| --- | --- |

40.

Tadžikistāna

| 41. | Turkmenistāna |
| --- | --- |

41.

Turkmenistāna

| 42. | Uzbekistāna |
| --- | --- |

42.

Uzbekistāna

Tuvie Austrumi

| 43. | Irāna |
| --- | --- |

43.

Irāna

| 44. | Irāka |
| --- | --- |

44.

Irāka

| 45. | Omāna |
| --- | --- |

45.

Omāna

| 46. | Saūda Arābija |
| --- | --- |

46.

Saūda Arābija

| 47. | Jemena |
| --- | --- |

47.

Jemena

Dienvidāfrika

| 48. | Dienvidāfrika |
| --- | --- |

48.

Dienvidāfrika

II PIELIKUMS

APK SARAKSTS AR OAP SAŅĒMĒJIEM

Spēkā no 2006. gada ziņojumiem par 2005., 2006. un 2007. gadu

| Vismazāk attīstītas valstis | Citas valstis ar zemiem ienākumiem
  (NKI uz vienu iedzīvotāju < USD 825, 2004. gadā) | Valstis un teritorijas ar mazākajiem ienākumiem no vidējiem
  (NKI uz vienu iedzīvotāju USD 826–USD 3 255, 2004. gadā) | Valstis un teritorijas ar lielākajiem ienākumiem no vidējiem
  (NKI uz vienu iedzīvotāju USD 3 256–USD 10 065, 2004. gadā) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistāna
  Angola
  Bangladeša
  Benina
  Butāna
  Burkinafaso
  Burundi
  Kambodža
  Kaboverde
  Centrālāfrikas Republika
  Čada
  Komoru salas
  Kongo Dem. Rep.
  Džibutija
  Ekvatoriālā Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja-Bisava
  Haiti
  Kiribati
  Laosa
  Lesoto
  Libērija
  Madagaskara
  Malāvija
  Maldīvu salas
  Mali
  Mauritānija
  Mozambika
  Mjanma
  Nepāla
  Nigēra
  Ruanda
  Rietumsamoa
  Santome un Prinsipi
  Senegāla
  Sjeraleone
  Zālamana salas
  Somālija
  Sudāna
  Tanzānija
  Timorleste (bijusī Austrumtimora)
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemena
  Zambija | Kamerūna
  Kongo Dem. Rep.
  Kotdivuāra
  Gana
  Indija
  Kenija
  Korejas Tautas Demokrātiskā Republika
  Kirgizstānas Rep.
  Moldova
  Mongolija
  Nikaragva
  Nigērija
  Pakistāna
  Papua-Jaungvineja
  Tadžikistāna
  Uzbekistāna
  Vjetnama
  Zimbabve | Albānija
  Alžīrija
  Armēnija
  Azerbaidžāna
  Baltkrievija
  Bolīvija
  Bosnija un Hercegovina
  Brazīlija
  Ķīna
  Kolumbija
  Kuba
  Dominikānas Republika
  Ekvadora
  Ēģipte
  Salvadora
  Fidži
  Gruzija
  Gvatemala
  Gajāna
  Hondurasa
  Indonēzija
  Irāna
  Irāka
  Jamaika
  Jordānija
  Kazahstāna
  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonija Republika
  Māršala Salu Republika
  Mikronēzijas Federatīvās Valstis
  Maroka
  Namībija
  Niue
  Palestīnas Administratīvās Teritorijas
  Paragvaja
  Peru
  Filipīnas
  Serbija un Melnkalne
  Šrilanka
  Surinama
  Svazilenda
  Sīrija
  Taizeme
  * Tokelau
  Tonga
  Tunisija
  Turkmenistāna
  Ukraina
  * Volisa un Futuna | * Angvilla
  Antigva un Barbuda
  Argentīna
  Barbadosa
  Beliza
  Botsvāna
  Čīle
  Kuka salas
  Kostarika
  Horvātija
  Dominika
  Gabona
  Grenāda
  Libāna
  Lībija
  Malaizija
  Maurīcija
  * Majota
  Meksika
  * Montserrata
  Nauru
  Omāna
  Palau
  Panama
  Saūda Arābija (32)

  Seišela salas
  Dienvidāfrika
  * Sv. Helēnas sala
  Sentkitsa un Nevisa
  Sentlūsija
  Sentvinsenta un Grenadīnas
  Trinidāda un Tobāgo
  Turcija
  * Tērksas un Kaikosas salas
  Urugvaja
  Venecuēla |
| * | Teritorija. |

Vismazāk attīstītas valstis

Citas valstis ar zemiem ienākumiem

(NKI uz vienu iedzīvotāju < USD 825, 2004. gadā)

Valstis un teritorijas ar mazākajiem ienākumiem no vidējiem

(NKI uz vienu iedzīvotāju USD 826–USD 3 255, 2004. gadā)

Valstis un teritorijas ar lielākajiem ienākumiem no vidējiem

(NKI uz vienu iedzīvotāju USD 3 256–USD 10 065, 2004. gadā)

Afganistāna

Angola

Bangladeša

Benina

Butāna

Burkinafaso

Burundi

Kambodža

Kaboverde

Centrālāfrikas Republika

Čada

Komoru salas

Kongo Dem. Rep.

Džibutija

Ekvatoriālā Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja-Bisava

Haiti

Kiribati

Laosa

Lesoto

Libērija

Madagaskara

Malāvija

Maldīvu salas

Mali

Mauritānija

Mozambika

Mjanma

Nepāla

Nigēra

Ruanda

Rietumsamoa

Santome un Prinsipi

Senegāla

Sjeraleone

Zālamana salas

Somālija

Sudāna

Tanzānija

Timorleste (bijusī Austrumtimora)

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemena

Zambija

Kamerūna

Kongo Dem. Rep.

Kotdivuāra

Gana

Indija

Kenija

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

Kirgizstānas Rep.

Moldova

Mongolija

Nikaragva

Nigērija

Pakistāna

Papua-Jaungvineja

Tadžikistāna

Uzbekistāna

Vjetnama

Zimbabve

Albānija

Alžīrija

Armēnija

Azerbaidžāna

Baltkrievija

Bolīvija

Bosnija un Hercegovina

Brazīlija

Ķīna

Kolumbija

Kuba

Dominikānas Republika

Ekvadora

Ēģipte

Salvadora

Fidži

Gruzija

Gvatemala

Gajāna

Hondurasa

Indonēzija

Irāna

Irāka

Jamaika

Jordānija

Kazahstāna

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonija Republika

Māršala Salu Republika

Mikronēzijas Federatīvās Valstis

Maroka

Namībija

Niue

Palestīnas Administratīvās Teritorijas

Paragvaja

Peru

Filipīnas

Serbija un Melnkalne

Šrilanka

Surinama

Svazilenda

Sīrija

Taizeme

* Tokelau

Tonga

Tunisija

Turkmenistāna

Ukraina

* Volisa un Futuna

* Angvilla

Antigva un Barbuda

Argentīna

Barbadosa

Beliza

Botsvāna

Čīle

Kuka salas

Kostarika

Horvātija

Dominika

Gabona

Grenāda

Libāna

Lībija

Malaizija

Maurīcija

* Majota

Meksika

* Montserrata

Nauru

Omāna

Palau

Panama

Saūda Arābija (32)

Seišela salas

Dienvidāfrika

* Sv. Helēnas sala

Sentkitsa un Nevisa

Sentlūsija

Sentvinsenta un Grenadīnas

Trinidāda un Tobāgo

Turcija

* Tērksas un Kaikosas salas

Urugvaja

Venecuēla

*

Teritorija.

III PIELIKUMS

ĀKK CUKURA PROTOKOLA VALSTIS

| 1. | Barbadosa |
| --- | --- |

1.

Barbadosa

| 2. | Beliza |
| --- | --- |

2.

Beliza

| 3. | Gajāna |
| --- | --- |

3.

Gajāna

| 4. | Jamaika |
| --- | --- |

4.

Jamaika

| 5. | Sentkitsa un Nevisa |
| --- | --- |

5.

Sentkitsa un Nevisa

| 6. | Trinidāda un Tobāgo |
| --- | --- |

6.

Trinidāda un Tobāgo

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Kongo Republika |
| --- | --- |

8.

Kongo Republika

| 9. | Kotdivuāra |
| --- | --- |

9.

Kotdivuāra

| 10. | Kenija |
| --- | --- |

10.

Kenija

| 11. | Madagaskara |
| --- | --- |

11.

Madagaskara

| 12. | Malāvija |
| --- | --- |

12.

Malāvija

| 13. | Maurīcija |
| --- | --- |

13.

Maurīcija

| 14. | Mozambika |
| --- | --- |

14.

Mozambika

| 15. | Svazilenda |
| --- | --- |

15.

Svazilenda

| 16. | Tanzānija |
| --- | --- |

16.

Tanzānija

| 17. | Zambija |
| --- | --- |

17.

Zambija

| 18. | Zimbabve |
| --- | --- |

18.

Zimbabve

IV PIELIKUMS

INDIKATĪVI FINANŠU PIEŠĶĪRUMI LAIKPOSMĀ NO 2007. LĪDZ 2013. GADAM (MILJONI EUR)

| Kopā | 16 897 |
| --- | --- |
| Ģeogrāfiskās programmas: | 10 057 |
| Latīņamerika | 2 690 |
| Āzija | 5 187 |
| Vidusāzija | 719 |
| Dienvidāfrika | 980 |
| Tuvie Austrumi | 481 |
| Tematiskās programmas: | 5 596 |
| Ieguldījums cilvēkos | 1 060 |
| Vide un dabas resursu ilgtspējīga attīstība | 804 |
| Nevalstiskās struktūras un pašvaldība, kas attīstās | 1 639 |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 1 709 |
| Migrācija un patvērums | 384 |
| ĀKK Cukura protokola valstis | 1 244 |

Kopā

16 897

Ģeogrāfiskās programmas:

10 057

Latīņamerika

2 690

Āzija

5 187

Vidusāzija

719

Dienvidāfrika

980

Tuvie Austrumi

481

Tematiskās programmas:

5 596

Ieguldījums cilvēkos

1 060

Vide un dabas resursu ilgtspējīga attīstība

804

Nevalstiskās struktūras un pašvaldība, kas attīstās

1 639

Nodrošinātība ar pārtiku

1 709

Migrācija un patvērums

384

ĀKK Cukura protokola valstis

1 244

V PIELIKUMS

VALSTIS UN TERITORIJAS, KAS NAV JAUNATTĪSTĪBAS VALSTIS UN TERITORIJAS

| 1. | Austrālija |
| --- | --- |

1.

Austrālija

| 2. | Bahreina |
| --- | --- |

2.

Bahreina

| 3. | Bruneja |
| --- | --- |

3.

Bruneja

| 4. | Kanāda |
| --- | --- |

4.

Kanāda

| 5. | Ķīnas Taibeja |
| --- | --- |

5.

Ķīnas Taibeja

| 6. | Honkonga |
| --- | --- |

6.

Honkonga

| 7. | Japāna |
| --- | --- |

7.

Japāna

| 8. | Koreja |
| --- | --- |

8.

Koreja

| 9. | Makao |
| --- | --- |

9.

Makao

| 10. | Jaunzēlande |
| --- | --- |

10.

Jaunzēlande

| 11. | Kuveita |
| --- | --- |

11.

Kuveita

| 12. | Katara |
| --- | --- |

12.

Katara

| 13. | Singapūra |
| --- | --- |

13.

Singapūra

| 14. | Apvienotie Arābu Emirāti |
| --- | --- |

14.

Apvienotie Arābu Emirāti

| 15. | Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

15.

Amerikas Savienotās Valstis

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 23. oktobra Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), un Eiropas Parlamenta 2006. gada 12. decembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 40. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  Šo regulu pieņems vēlāk.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

(9)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

10

(11)  OV L 50, 21.2.2006., 1. lpp.

11

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

14

(15)  Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses (OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.).

15

(16)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

16

(17)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

17

(18)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

18

(19)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.

19

(20)  OV L 143, 30.4.2004., 40. lpp.

20

(21)  OV L 80, 18.3.2004., 1. lpp.

21

(22)  OV L 224, 6.9.2003., 7. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

22

(23)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

23

(24)  OV L 287, 31.10.2001., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

24

(25)  OV L 288, 15.11.2000., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

25

(26)  OV L 288, 15.11.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

26

(27)  OV L 198, 4.8.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

27

(28)  OV L 213, 30.7.1998., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2004 (OV L 99, 3.4.2004., 1. lpp.).

28

(29)  OV L 213, 30.7.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2110/2005.

29

(30)  OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1726/2001 (OV L 234, 1.9.2001., 10. lpp.).

30

(31)  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).

31

(32)  Saūda Arābija 2004. gadā tika pāri augsta līmeņa ienākumu valsts slieksnim. Saskaņā ar APK noteikumiem šā saraksta pārskatīšanai, tā tiks izslēgta no šī saraksta 2008. gadā, ja 2005. un 2006. gadā tā joprojām būs valsts ar augstiem ienākumiem. OAP atbalsts, ko tā saņēma no APK locekļiem, 2003. gadā bija 9,9 miljoni un 2004. gadā – 9,0 miljoni (sākotnēji).

32

---

23.6.2007

| 23.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 163/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 163/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Sakarā ar ES paplašināšanās izraisīto situāciju dažus 2006. gada 27., 29. un 30. decembraOficiālā Vēstneša izdevumus publicēja vienkāršotā salikumā un uz to brīdi spēkā esošajās oficiālajās valodās.

Tika nolemts tiesību aktus, kas atrodami šajos Oficiālajos Vēstnešos, publicēt atkārtoti – kā labojumu un Oficiālā Vēstneša tradicionālajā salikumā.

Šā iemesla dēļ Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas satur tikai šos labojumus, ir publicēti valodās, kuras bija spēkā pirms paplašināšanās. Tiesību aktu tulkojumi jauno dalībvalstu valodās tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, kurā būs atrodami institūciju un Eiropas Centrālās bankas teksti, kas pieņemti pirms 2007. gada 1. janvāra.

Turpmāk sarakstā ir norādīti Oficiālā Vēstneša izdevumi, kas tika publicēti 2006. gada 27., 29. un 30. decembrī, un to attiecīgie labojumi.

| 2006. gada 27. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

2006. gada 27. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 2006. gada 29. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

2006. gada 29. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 387

L 34

| 2006. gada 30. decembra OV | Labotais OV (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

2006. gada 30. decembra OV

Labotais OV (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---