# Úřední věstník C 429/11.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 429 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6311. prosince 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 429

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6311. prosince 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020 |
| 2020/C 429/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Jednotný digitální trh – tendence a příležitosti pro malé a střední podniky (stanovisko z vlastní iniciativy) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Účinným a koordinovaným opatřením EU pro boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem, praní peněz a daňovým rájům (stanovisko z vlastní iniciativy) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Právní stát a jeho vliv na hospodářský růst (stanovisko z vlastní iniciativy) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ochrana nezletilých migrantů bez doprovodu v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zadávání veřejných zakázek jakožto nástroj k vytváření hodnoty a důstojných pracovních podmínek v oblasti úklidových služeb a správy budov (stanovisko z vlastní iniciativy) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální těžba v Evropě – nová řešení pro udržitelnou produkci surovin (stanovisko z vlastní iniciativy) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem ke strukturovanému zapojení mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti v rámci rozhodovacího procesu EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem ke strategii EU pro udržitelnou spotřebu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Integrovaný přístup pro venkovské oblasti EU se zvláštním důrazem na zranitelné regiony (stanovisko z vlastní iniciativy) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Slučitelnost obchodní politiky EU se Zelenou dohodou pro Evropu [stanovisko z vlastní iniciativy] | 66 |
| 2020/C 429/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – ženy jako rovnocenní aktéři 21. století (stanovisko z vlastní iniciativy) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Mezi transevropskou supersítí a místními energetickými ostrovy – správná kombinace decentralizovaných řešení a centralizovaných struktur pro hospodářsky, sociálně a ekologicky udržitelnou transformaci energetiky (stanovisko z vlastní iniciativy) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Všeobecný přístup k důstojnému a dlouhodobě udržitelnému a finančně dostupnému bydlení (stanovisko z vlastní iniciativy) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost letecké dopravy v EU v době krize způsobené koronavirem i po ní (stanovisko z vlastní iniciativy) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu EU a Afrika – vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství založeného na udržitelnosti a společných hodnotách (stanovisko z vlastní iniciativy) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti k zelené agendě a k udržitelnému rozvoji západního Balkánu v rámci procesu přistoupení k EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vznik a struktura trhů s uhlíkem a související výzvy pro evropský průmysl (stanovisko z vlastní iniciativy) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posilování neziskových sociálních podniků jako základního pilíře sociálně spravedlivé Evropy (průzkumné stanovisko) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Povinnost náležité péče (průzkumné stanovisko) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum Územní agendy EU, Lipské charty a městské agendy EU (průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha strukturální politiky a politiky soudržnosti EU při prosazování transformace hospodářství inovativním a inteligentním způsobem [průzkumné stanovisko] | 153 |
| 2020/C 429/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojné minimální mzdy v celé Evropě (průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu / Rady) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Spravedlivé pracovní podmínky v ekonomice platforem (průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitalizace a udržitelnost – současný stav a opatření, která je z pohledu občanské společnosti potřeba přijmout (průzkumné stanovisko) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě (průzkumné stanovisko) | 197 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020

2020/C 429/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Jednotný digitální trh – tendence a příležitosti pro malé a střední podniky (stanovisko z vlastní iniciativy)

1

2020/C 429/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Účinným a koordinovaným opatřením EU pro boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem, praní peněz a daňovým rájům (stanovisko z vlastní iniciativy)

6

2020/C 429/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Právní stát a jeho vliv na hospodářský růst (stanovisko z vlastní iniciativy)

16

2020/C 429/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ochrana nezletilých migrantů bez doprovodu v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy)

24

2020/C 429/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zadávání veřejných zakázek jakožto nástroj k vytváření hodnoty a důstojných pracovních podmínek v oblasti úklidových služeb a správy budov (stanovisko z vlastní iniciativy)

30

2020/C 429/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální těžba v Evropě – nová řešení pro udržitelnou produkci surovin (stanovisko z vlastní iniciativy)

37

2020/C 429/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem ke strukturovanému zapojení mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti v rámci rozhodovacího procesu EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

44

2020/C 429/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem ke strategii EU pro udržitelnou spotřebu (stanovisko z vlastní iniciativy)

51

2020/C 429/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Integrovaný přístup pro venkovské oblasti EU se zvláštním důrazem na zranitelné regiony (stanovisko z vlastní iniciativy)

60

2020/C 429/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Slučitelnost obchodní politiky EU se Zelenou dohodou pro Evropu [stanovisko z vlastní iniciativy]

66

2020/C 429/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – ženy jako rovnocenní aktéři 21. století (stanovisko z vlastní iniciativy)

77

2020/C 429/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Mezi transevropskou supersítí a místními energetickými ostrovy – správná kombinace decentralizovaných řešení a centralizovaných struktur pro hospodářsky, sociálně a ekologicky udržitelnou transformaci energetiky (stanovisko z vlastní iniciativy)

85

2020/C 429/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Všeobecný přístup k důstojnému a dlouhodobě udržitelnému a finančně dostupnému bydlení (stanovisko z vlastní iniciativy)

93

2020/C 429/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost letecké dopravy v EU v době krize způsobené koronavirem i po ní (stanovisko z vlastní iniciativy)

99

2020/C 429/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu EU a Afrika – vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství založeného na udržitelnosti a společných hodnotách (stanovisko z vlastní iniciativy)

105

2020/C 429/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti k zelené agendě a k udržitelnému rozvoji západního Balkánu v rámci procesu přistoupení k EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

114

2020/C 429/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vznik a struktura trhů s uhlíkem a související výzvy pro evropský průmysl (stanovisko z vlastní iniciativy)

122

2020/C 429/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posilování neziskových sociálních podniků jako základního pilíře sociálně spravedlivé Evropy (průzkumné stanovisko)

131

2020/C 429/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Povinnost náležité péče (průzkumné stanovisko)

136

2020/C 429/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum Územní agendy EU, Lipské charty a městské agendy EU (průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví)

145

2020/C 429/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha strukturální politiky a politiky soudržnosti EU při prosazování transformace hospodářství inovativním a inteligentním způsobem [průzkumné stanovisko]

153

2020/C 429/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojné minimální mzdy v celé Evropě (průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu / Rady)

159

2020/C 429/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Spravedlivé pracovní podmínky v ekonomice platforem (průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví)

173

2020/C 429/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitalizace a udržitelnost – současný stav a opatření, která je z pohledu občanské společnosti potřeba přijmout (průzkumné stanovisko)

187

2020/C 429/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě (průzkumné stanovisko)

197

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020 |
| 2020/C 429/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky [COM(2020) 103 final] | 210 |
| 2020/C 429/27 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cestovní ruch a doprava v roce 2020 a v dalších letech [COM(2020) 550 final] | 219 |
| 2020/C 429/28 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Přezkum správy ekonomických záležitostí – Zpráva o používání nařízení (EU) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti směrnice Rady 2011/85/EU[COM(2020) 55 final] | 227 |
| 2020/C 429/29 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza [COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti [COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)] | 236 |
| 2020/C 429/30 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)] | 240 |
| 2020/C 429/31 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) [COM(2020) 447 – 2018/0206 (COD)] | 245 |
| 2020/C 429/32 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program EU pro zdraví) [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)] | 251 |
| 2020/C 429/33 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života [COM(2020) 380 final] | 259 |
| 2020/C 429/34 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie od zemědělce ke spotřebiteli pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy[COM(2020) 381] | 268 |
| 2020/C 429/35 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o rovnocennost inspekcí v terénu prováděných na Ukrajině u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a o rovnocennost osiva obilovin vyprodukovaného na Ukrajině [COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)] | 276 |
| 2020/C 429/36 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 ze dne 20. května 2019, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)] | 279 |
| 2020/C 429/37 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Bezpečné zavádění sítí 5G v EU – Implementace souboru opatření EU [COM(2020) 50 final] | 281 |
| 2020/C 429/38 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro data [COM(2020) 66 final] | 290 |
| 2020/C 429/39 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se Francie zmocňuje k jednání o dohodě, kterou se doplňuje její stávající dvoustranná smlouva se Spojeným královstvím o výstavbě a provozu pevného spojení v Lamanšském průlivu soukromými koncesionáři[COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD)] | 296 |
| 2020/C 429/40 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice (EU) 2016/798, pokud jde o uplatňování pravidel bezpečnosti a interoperability železnic na pevné spojení v Lamanšském průlivu[COM(2020) 623 final - 2020/0161 (COD)] | 297 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020

2020/C 429/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky [COM(2020) 103 final]

[COM(2020) 103 final]

210

2020/C 429/27

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cestovní ruch a doprava v roce 2020 a v dalších letech [COM(2020) 550 final]

[COM(2020) 550 final]

219

2020/C 429/28

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Přezkum správy ekonomických záležitostí – Zpráva o používání nařízení (EU) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti směrnice Rady 2011/85/EU[COM(2020) 55 final]

[COM(2020) 55 final]

227

2020/C 429/29

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza [COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti [COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

236

2020/C 429/30

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

240

2020/C 429/31

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) [COM(2020) 447 – 2018/0206 (COD)]

[COM(2020) 447 – 2018/0206 (COD)]

245

2020/C 429/32

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program EU pro zdraví) [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

251

2020/C 429/33

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života [COM(2020) 380 final]

[COM(2020) 380 final]

259

2020/C 429/34

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie od zemědělce ke spotřebiteli pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy[COM(2020) 381]

[COM(2020) 381]

268

2020/C 429/35

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o rovnocennost inspekcí v terénu prováděných na Ukrajině u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a o rovnocennost osiva obilovin vyprodukovaného na Ukrajině [COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

[COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

276

2020/C 429/36

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 ze dne 20. května 2019, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

279

2020/C 429/37

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Bezpečné zavádění sítí 5G v EU – Implementace souboru opatření EU [COM(2020) 50 final]

[COM(2020) 50 final]

281

2020/C 429/38

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro data [COM(2020) 66 final]

[COM(2020) 66 final]

290

2020/C 429/39

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se Francie zmocňuje k jednání o dohodě, kterou se doplňuje její stávající dvoustranná smlouva se Spojeným královstvím o výstavbě a provozu pevného spojení v Lamanšském průlivu soukromými koncesionáři[COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD)]

[COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD)]

296

2020/C 429/40

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice (EU) 2016/798, pokud jde o uplatňování pravidel bezpečnosti a interoperability železnic na pevné spojení v Lamanšském průlivu[COM(2020) 623 final - 2020/0161 (COD)]

[COM(2020) 623 final - 2020/0161 (COD)]

297

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Jednotný digitální trh – tendence a příležitosti pro malé a střední podniky

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/01)

| Zpravodaj: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 30. 3. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 4. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 220/0/0 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

30. 3. 2017

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

4. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

220/0/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV věnuje zvláštní pozornost dopadu digitálních technologií na evropské malé a střední podniky. Pilířem hospodářství EU je totiž 25 milionů malých a středních podniků. Zaměstnávají přibližně 100 milionů osob, představují více než polovinu evropského HDP a plní klíčovou úlohu při vytváření hodnoty ve všech odvětvích hospodářství. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV na základě slyšení provedených v několika vybraných zemích v souvislosti s indexem DESI 2019 (v Belgii, Německu, Portugalsku a Rumunsku) konstatoval, že řada evropských malých a středních podniků, zejména mikropodniků a malých podniků (které tvoří 93 % evropských podniků), je se zaváděním digitálních řešení pozadu. Ty, které je zavedly, uvedly, že se při tom setkaly s řadou překážek. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV doporučuje, aby se vynaložilo veškeré úsilí k odstranění největší překážky, a sice chybějícího optimálního pokrytí území vysokorychlostní sítí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Konstatuje, že pro malé a střední podniky je velice důležitá a dokonce naléhavě nutná odborná příprava v oblasti digitálních technologií týkající se např. kybernetické bezpečnosti, umělé inteligence nebo technologie blockchain. EHSV v tomto ohledu doporučuje, aby byly v rámci školního vzdělávání poskytovány povinné kurzy digitálních technologií a aby malé a střední podniky mohly využívat odborné přípravy zaměřené na tyto nástroje. Kromě toho je třeba ve větší míře podporovat a propagovat uzpůsobené a finančně dostupné další vzdělávání určené osobám samostatně výdělečně činným, manažerům malých a středních podniků a jejich zaměstnancům. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV požaduje vhodnou vnitrostátní daňovou koordinaci, protože v polovině dotazovaných zemí způsobuje její absence nepoměrně vyšší náklady pro malé a střední podniky než pro velké společnosti a brání přeshraničním činnostem. Zajištění spravedlivé hospodářské soutěže mezi malými a středními podniky a velkými společnostmi má totiž zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV si přeje, aby byly odstraněny legislativní rozdíly, přebujelé právní předpisy, normy a označování. Jedná se o zásadní překážky digitálního a přeshraničního rozšiřování malých a středních podniků, protože způsobují náklady na dodržování předpisů, mzdové náklady a náklady na externí odborníky, což brání jejich růstu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV má za to, že přístup malých a středních podniků k financování je prioritou v zájmu podpory investic těchto podniků do přizpůsobení se digitální transformaci společnosti, obchodu, spotřebitelských modelů a internacionalizace obchodu. Konstatuje, že evropské malé a střední podniky a centra pro digitální inovace financovaná Evropskou unií v dostatečné míře neznají a nevyužívají síť „Entreprise Europe Network“ (EEN). Tento systém by bylo možné zefektivnit posílením dialogu a spolupráce mezi EEN a organizacemi malých a středních podniků. |
| --- | --- |

1.7

2.   Dopad digitálních technologií na malé a střední podniky

| 2.1 | Pří zveřejnění indexu digitální ekonomiky a společnosti pro rok 2020 dne 11. června 2020 prohlásila místopředsedkyně Evropské komise Margrethe Vestager, že „koronavirová krize poukázala na to, jak je pro občany a podniky důležité být propojeni a moci komunikovat online“ (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropský komisař pro vnitřní trh Thierry Breton poznamenal, že „zveřejněné údaje (DESI) (2) ukazují, že průmysl využívá digitální řešení víc než kdy dříve. Musíme zajistit, aby tomu bylo stejně i v případě malých a středních podniků a aby se nejmodernější digitální technologie rozšířily do celé ekonomiky“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV věnuje rovněž zvláštní pozornost dopadu digitálních technologií na malé a střední podniky. Pilířem hospodářství EU je totiž 25 milionů malých a středních podniků. Zaměstnávají přibližně 100 milionů osob, představují více než polovinu evropského HDP a plní klíčovou úlohu při vytváření hodnoty ve všech odvětvích hospodářství (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Malé a střední podniky jsou těsně spjaty s hospodářskou a sociální strukturou Evropy a jsou velmi různorodé, pokud jde o jejich ekonomický model, velikost, stáří a profil podnikatele, a opírají se o velmi rozmanitou základnu talentů, žen i mužů. Patří mezi ně svobodná povolání (třebaže svobodná povolání, která jsou regulována a pro něž platí zvláštní pravidla vztahující se na dané odvětví činnosti, například ve farmaceutickém průmyslu a v oblasti justice, jako taková v definici malých a středních podniků zahrnuta nejsou), mikropodniky, průmyslové společnosti střední velikosti, podniky tradiční řemeslné výroby i technologicky vyspělé začínající podniky. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV si je vědom vlivu digitálních technologií na malé a střední podniky a souhlasí s analýzou Komise, přičemž se domnívá, že všechny tři pilíře, na nichž je založena orientace strategie Komise pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky (4) (posílení kapacity a podpora přechodu k udržitelnosti a digitalizaci, snížení regulační zátěže, zlepšení přístupu na trh a k financování), jsou skutečně prioritními oblastmi. EHSV zdůrazňuje, že je třeba poskytnout malým a středním podnikům okamžitě finanční pomoc, poněvadž byly vážně zasaženy hospodářskými dopady pandemie COVID-19 a v důsledku toho jejich zaměstnancům ve větší míře hrozí ztráta zaměstnání.
  V této souvislosti vyjadřuje EHSV politování nad tím, že v plánu na podporu oživení Evropy, jehož účelem je napravit hospodářské a sociální škody způsobené pandemií COVID-19 a který byl přijat na mimořádném zasedání Evropské rady ve dnech 17. až 21. července 2020, byly vyčleněny prostředky ve výši pouhých 750 miliard EUR a že 27 členských států snížilo své ambice, zejména v digitální oblasti, aby s plánem souhlasily i tzv. šetrné státy. Tato skutečnost totiž ovlivní finanční podporu digitalizace malých a středních podniků. |
| --- | --- |

2.5

V této souvislosti vyjadřuje EHSV politování nad tím, že v plánu na podporu oživení Evropy, jehož účelem je napravit hospodářské a sociální škody způsobené pandemií COVID-19 a který byl přijat na mimořádném zasedání Evropské rady ve dnech 17. až 21. července 2020, byly vyčleněny prostředky ve výši pouhých 750 miliard EUR a že 27 členských států snížilo své ambice, zejména v digitální oblasti, aby s plánem souhlasily i tzv. šetrné státy. Tato skutečnost totiž ovlivní finanční podporu digitalizace malých a středních podniků.

| 2.6 | EHSV poukazuje na to, že pilíře strategie Komise pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřené na malé a střední podniky jsou v souladu s očekáváními vyjádřenými zástupci malých a středních podniků během slyšení, která EHSV provedl ve čtyřech zemích vybraných na základě indexu DESI 2019 (v Belgii, Německu, Portugalsku a Rumunsku) s cílem posoudit dopad digitálních technologií na malé a střední podniky, než zasáhla koronavirová krize a opatření omezující volný pohyb osob. V důsledku toho EHSV nemohl uspořádat slyšení v Estonsku a Irsku, které byly vybrány vzhledem k jejich pořadí na předních místech žebříčku indexu DESI 2019. |
| --- | --- |

2.6

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Digitalizace je faktorem růstu malých a středních podniků (řemeslníků, obchodníků, svobodných povolání, poskytovatelů služeb apod.). Internet má vliv na více než polovinu maloobchodního prodeje v Evropě, ať jde o internetové nákupy, nebo o nákupy v kamenném obchodě na základě internetového vyhledávání (tzv. ROPO – „Research Online Purchase Offline“ (vyhledej online, nakup offline)) (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rozvoj internetových stránek, sociálních sítí, digitální marketing nebo software pro řízení vztahů se zákazníky (CRM) podporují rozvoj digitalizovaných malých a středních podniků. K optimalizaci procesů v podnicích rovněž přispívají softwarové sady a programy analýzy dat. EHSV v tomto ohledu konstatuje, že vzdělávací programy by měly uživatelům, včetně manažerů malých a středních podniků, umožnit, aby se tyto nástroje naučili používat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitalizace může také způsobovat změny a radikální převraty. Přelomové a převratné inovace transformují díky digitálním výzvám trh. Takový průlom změní trh, otevře jej většímu počtu subjektů a umožní novým aktérům pro sebe získat („odklonit“) obrat v tradičních hodnotových řetězcích. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Například důvěrný a blízký vztah mezi malým a středním podnikem a jeho klienty může vyvolat dojem, že činnost tohoto podniku je chráněna před průnikem digitalizace. Nicméně praxe ukazuje, že takovýto blízký vztah s klientem není v žádném případě zárukou. Ve skutečnosti jsou zákazníci připraveni přejít k jiným nabídkám, pokud se ukáže, že jsou praktičtější a výhodnější (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V digitální ekonomice nemá právní ochrana spotřebitelů žádný dopad na jejich chování. Nabídka digitálního prostředí pro spotřebitele, který je zvyklý na nehmotnou, dostupnou a snadno použitelnou službu, jež zahrnuje právní ochranu jeho zájmů, ale je méně pohodlná, nebude mít na jeho chování žádný dopad (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pozitivní až rétorický diskurz o přelomové digitalizaci se týká častěji velkých podniků s dostatečnými prostředky pro investování do výzkumu a inovací a marketingu. Tento diskurz však opomíjí, že přelomová digitalizace může například ovlivnit mj. některá svobodná povolání, která jsou ze své podstaty velmi roztříštěná a často nemají rozpočet na výzkum a inovace. Mohou se vybavit pouze digitálními řešeními dostupnými na trhu a ne si je vyvíjet sama, a jsou proto v souvislosti s digitalizací své činnosti zranitelnější. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Digitální prostor malé a střední podniky rovněž připravuje o některé iluze. Poskytování služeb omezeného rozsahu v omezeném geografickém prostoru, kde je i přesto potenciál pro rozvoj, může vyvolat iluzi, že se nacházejí mimo dosah změn způsobených digitálním věkem. Realita však ukazuje opak. Například odvětví ubytovacích služeb se zdá jako nepřemístitelná nabídka. Přesto však rezervační platformy byly schopny zabrat významnou část dotčené hodnoty pro sebe, a to až do té míry, že zástupci odvětví ubytovacích a stravovacích služeb tvrdí, že měli tento vývoj předvídat a vytvořit vlastní platformu, aby mohli spravovat rezervace a nebyli do takové míry závislí na externích subjektech (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitální přelom navíc způsobuje přerozdělování práce. Uveďme několik příkladů ze svobodných povolání: v účetnictví si zadávání účetních údajů, které je značně manuální úkon, čím dál častěji dělají klienti sami, což snižuje objem práce vykonávané profesionálními účetními a také jejich marže, a nesmíme zapomenout, že se objevuje i konkurence, která nabízí online účetnictví. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Například v notářském povolání není riziko přerozdělování práce tak markantní, ale přesto může část notářské práce vykonávat někdo jiný. Existují totiž začínající podniky, které nabízejí sestavení právoplatné závěti za 70 EUR (9). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Přerozdělování práce se dotýká i lékařského odvětví. Internetové stránky nabízejí objednání k lékaři po internetu nebo poskytování telemedicíny pro obsloužení špatně pokrytých oblastí. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Stává se rovněž, že platformy pro obchodní spolupráci nejsou informovány o povinnostech, které je třeba dodržovat při uplatňování evropského a vnitrostátního práva, jako je například povinnost registrace společností, požadavky v souvislosti s povinným pojištěním, se zdravím a bezpečností, ochranou pracovníků, spotřebitelů atd. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | S ohledem na tyto ekonomické, sociální a společenské otřesy se tedy zdá, že otázka digitalizace by měla být stálým tématem sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Malé a střední podniky představují heterogenní kategorii hospodářských subjektů, od pekařů po lékárníky přes svobodná povolání, a to znamená, že politika týkající se budování kapacit a podpory digitalizace malých a středních podniků musí být inkluzivní a těmito subjekty snadno použitelná, aniž by to způsobilo nepřiměřené dodatečné náklady nebo zpomalení jejich hlavní činnosti z důvodu přizpůsobení předpisům. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Potřeby malých a středních podniků však nesouvisejí pouze s inteligentními a inkluzivními právními předpisy, ale týkají se i rozvoje dovedností a dalšího vzdělávání a jsou založeny na nové vizi podnikání. Digitální transformace malých a středních podniků ovlivňuje také organizaci podniků a podnikovou kulturu. Pro mnoho manažerů malých a středních podniků však digitální transformace není strategií jejich podnikání. Digitální transformace není jen otázkou digitálních nástrojů a procesů, ale je to i nový způsob vytváření hodnoty přizpůsobením obchodního modelu digitálnímu kontextu a jeho zavedení záleží na vedení podniku. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Malé a střední podniky také čelí mnoha překážkám, pokud jde o přístup k financování, finančně dostupné odborné přípravě a podpoře internacionalizace. Síť „Entreprise Europe Network“, která se zabývá inovacemi a internacionalizací podniků a poskytuje malým a středním podnikům informační a poradenské služby v oblasti evropského práva a doprovodné služby, není v praxi moc známá. K podpoře digitalizace malých a středních podniků prostřednictvím odborné přípravy a financování a také k rozvíjení kultury digitálního podnikání přispívají centra pro digitální inovace financovaná Evropskou unií (například evropská centra pro digitální inovace řízená institutem Innoviris v Bruselu (10)). Tento systém by však bylo možné zefektivnit posílením dialogu, zkoumání potřeb malých a středních podniků a spolupráce mezi EEN a organizacemi těchto podniků. |
| --- | --- |

3.15

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Toto stanovisko částečně vychází ze závěrů slyšení uspořádaných v období mezi červencem 2019 a prvním čtvrtletím 2020 mimo jiné se sociálními partnery, federacemi malých a středních podniků, sdruženími spotřebitelů a orgány veřejné moci ve čtyřech členských státech: Německu, Belgii, Portugalsku a Rumunsku. Estonsko a Irsko, které byly také vybrány, se slyšení nemohly zúčastnit kvůli koronavirové krizi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV poukazuje na to, že účelem slyšení provedených ve výše uvedených zemích bylo podpořit a obohatit o praktické zkušenosti opatření a politiky na evropské úrovni týkající se zavádění digitálních technologií v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Aby bylo možné posoudit dopad digitálních technologií na malé a střední podniky, vybral EHSV z pěti ukazatelů indexu DESI (11):






  — | integraci digitálních technologií do obchodního rozměru, což zahrnuje tři ukazatele, které EHSV považoval za důležité: procentuální podíl malých a středních podniků obchodujících na internetu, obrat malých a středních podniků získaný z internetového obchodu a procentuální podíl malých a středních podniků obchodujících na internetu (elektronický obchod) a přeshraničně. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

integraci digitálních technologií do obchodního rozměru, což zahrnuje tři ukazatele, které EHSV považoval za důležité: procentuální podíl malých a středních podniků obchodujících na internetu, obrat malých a středních podniků získaný z internetového obchodu a procentuální podíl malých a středních podniků obchodujících na internetu (elektronický obchod) a přeshraničně.

| 4.4 | Mezi zeměmi, které v souvislosti se dvěma výše uvedenými ukazateli indexu DESI 2019 EHSV vybral, jsou Irsko a Estonsko v čele elektronického obchodu a začleňování digitálních technologií do obchodního rozměru. Poté následuje Belgie, která se také nachází nad průměrem. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Německo dosáhlo průměru a Portugalsko bylo podprůměrné. Rumunsko se zařadilo na nejnižší příčky. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Z většiny slyšení (Belgie, Německo a Portugalsko) vyplývá. že pokrytí vysokorychlostní sítí je nestejnorodé: městské oblasti jsou dobře pokryté, zatímco venkovské a nejvzdálenější oblasti dobře pokryté nejsou a síť 4G dokonce není v některých částech země dostupná (Portugalsko). Příprava digitální budoucnosti Evropy a jejích malých a středních podniků však předpokládá rozvoj digitálních řešení ve velkém měřítku a interoperabilitu klíčových digitálních infrastruktur. EHSV konstatuje, že konektivita je základním pilířem digitální transformace malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Všichni dotázaní poukázali v rámci slyšení na potřebu odborné přípravy v oblasti digitálních technologií. Vzdělávání a odborná příprava v oblasti digitálních technologií jsou kriticky nedostačující a brání malým a středním podnikům v nabírání kvalifikovaných pracovníků v této oblasti (Portugalsko, Rumunsko). Odborná příprava zaměstnanců malých a středních podniků v oblasti digitálních technologií tak, aby byli kvalifikovaní a drželi krok s obory, jako je kybernetická bezpečnost, umělá inteligence nebo technologie blockchain, jsou zásadní, ba dokonce naléhavě nutné (Belgie). Současná situace se totiž vyznačuje povrchní znalostí digitálních nástrojů, která nebude dlouho stačit (Německo).
  Digitální dovednosti potřebují pracovníci také k tomu, aby si mohli udržet práci a uspět na trhu práce, který je čím dál více digitální a rychle se rozvíjí (Německo). Digitalizace může v některých vysoce automatizovaných odvětvích vyvolávat obavy ze ztráty zaměstnání (Německo). |
| --- | --- |

4.7

Digitální dovednosti potřebují pracovníci také k tomu, aby si mohli udržet práci a uspět na trhu práce, který je čím dál více digitální a rychle se rozvíjí (Německo). Digitalizace může v některých vysoce automatizovaných odvětvích vyvolávat obavy ze ztráty zaměstnání (Německo).

| 4.8 | Malé a střední podniky nejsou dostatečně vybavené ani vyškolené pro řízení rizik způsobených zlovolnou kybernetickou činností (Belgie, Německo). Některé tradiční malé a střední podniky tak pochybují o tom, zda je vhodné rozvíjet online činnost (Portugalsko). Ty, které se pro digitalizaci rozhodly, se setkávají s potížemi při využívání rozsáhlých databází údajů, jež mají k dispozici větší podniky, a zdráhají se používat pokročilé nástroje a aplikace založené například na umělé inteligenci, což je staví do nevýhodné konkurenční pozice vůči velkým podnikům (Německo). Malé a střední podniky ve všech odvětvích zároveň velmi často čelí kybernetickým hrozbám a musí využívat externí odborníky, což znamená dodatečné náklady. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | V polovině zkoumaných zemí (Belgie, Portugalsko) způsobuje chybějící vhodná vnitrostátní daňová koordinace malým a středním podnikům úměrně vyšší náklady než velkým společnostem a brání přeshraničním činnostem. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Rozdíly v právních předpisech, přebujelé právní předpisy, normy a označování rovněž brání zavádění digitalizace a přeshraničních aktivit malých a středních podniků (Belgie, Portugalsko), protože s sebou nesou náklady na dodržování předpisů, mzdové výdaje, a to až do té míry, že některé malé a střední podniky uvažují o přesídlení (Belgie). Například z důvodu vstupu obecného nařízení o ochraně osobních údajů v platnost musely malé a střední podniky mobilizovat zaměstnance, aby vytvořili vnitřní postupy pro správu osobních údajů, informování zákazníků atd. Někdy musely podniky využívat externí konzultanty, což je odvedlo od jejich priority obchodního rozvoje, způsobilo to náklady a zpomalilo jejich hlavní činnost (Belgie). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Digitálnímu rozvoji malých a středních podniků může bránit také nečinnost vnitrostátního normotvůrce: odborná příprava a vzdělávání v oblasti digitálních technologií a podpora malých a středních podniků při zavádění digitálních technologií nejsou považovány za strategické priority (Rumunsko). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Účastníci slyšení ve všech zemích považují vzhledem k hospodářským, sociálním a společenským rizikům spojeným s digitální revolucí za zásadní, aby byli do tvorby právních předpisů, které se jich týkají, a do sociálního dialogu zapojeni sociální partneři a zástupci malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.12

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Tisková zpráva Evropské komise, 11. června 2020, Brusel.

1

(2)  Index digitální ekonomiky a společnosti (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020.

5

European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Důkazem této nestálosti mohou být půjčovny DVD, oslabené rozmachem VOD a stahováním. Příchod takových aktérů, jako je Amazon, který nabízí za stejnou cenu spolehlivou a rychlou dodávku domů z katalogové nabídky, způsobil, že mnoho spotřebitelů upřednostňuje internetové nakupování, a to přesto, že ve svém volném čase se nadále procházejí po knihkupectvích.

6

(7)  Le numérique déroutant (Přelomová digitalizace). Studie BPI France Le Lab, 19. února 2015.

7

Le numérique déroutant

(8)  Výše uvedená studie BPI France Le Lab.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Program Digitální Evropa na období 2021–2027.

10

(11)  Konektivita, lidský kapitál, využívání internetu, integrace digitálních technologií, digitální veřejné služby.

11

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/6

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Účinným a koordinovaným opatřením EU pro boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem, praní peněz a daňovým rájům“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/02)

| Zpravodaj: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Javier DOZ ORRIT

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/2/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/2/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | I přes úsilí EU a mnoha vlád, přesto, že v platnost vstoupily důležité evropské směrnice (směrnice proti praní peněz a financování terorismu – AMLD, směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem – ATAD) (1), a přes program proti erozi základu daně a přesouvání zisku (BEPS) organizace OECD je objem daňových podvodů, daňových úniků a praní peněz, jakož i vyhýbání se daňovým povinnostem ve vztahu k veřejným financím evropských států stále velmi významný. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV navrhuje podpořit evropský pakt pro účinný boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podnítila vznik politické iniciativy, do které by se zapojily členské státy a ostatní evropské instituce při dosahování tohoto cíle a která by podporovala potřebnou shodu a umožnila zapojení občanské společnosti. Spolupráce mezi členskými státy by měla být hlavním pilířem paktu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV žádá evropské instituce a členské státy, aby se vybavily finančními a lidskými zdroji nutnými k účinnému uplatňování platné evropské legislativy a aby dosáhly kompromisu při přijímání všech nových legislativních a správních opatření, která budou nutná k účinnému boji proti daňovým trestným činům a nekalým praktikám, praní peněz a činnosti daňových rájů. Proto je třeba provádět průběžné hodnocení výsledků provádění každého opatření. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV považuje za nezbytné, aby se členské státy zavázaly, že ukončí nepoctivou a újmu působící daňovou soutěž. Rovněž se znovu potvrzuje to, co bylo uvedeno ve stanovisku EHSV Zdanění – hlasování kvalifikovanou většinou (2) ohledně potřeby podpořit diskuzi o postupném přechodu od jednomyslného hlasování o daňových otázkách k hlasování kvalifikovanou většinou. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Aktivní zapojení občanské společnosti je zásadní pro vytvoření občanského daňového vědomí proti trestným činům a nekalým praktikám a pro spravedlivé zdanění. Její spolupráce přispěje k dosažení paktu a jeho provádění. Zapojení podnikatelů a jejich organizací je velmi důležité pro to, aby byl pakt úspěšný. Je třeba zaručit, aby přijatá legislativní opatření neměla nepatřičný dopad na podniky, které své daňové povinnosti plní, protože by je nepřiměřeně administrativně zatěžovala. Aktivní a naléhavé zásahy proti daňovým trestným činům a nekalým praktikám povedou k vytvoření nutných dodatečných veřejných prostředků, které pomohou financovat plány na oživení po pandemii, zelenou a digitální transformaci hospodářství a vybudování evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Digitalizace ekonomiky představuje pro daňové orgány nové výzvy, neboť může vést ke vzniku nových metod agresivního daňového plánování či daňových trestných činů a nekalých praktik. Digitalizace ekonomiky ovšem prostřednictvím účinnější správní spolupráce a výměny údajů rovněž vytváří nové příležitosti pro boj daňových orgánů proti těmto praktikám. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ke zlepšení výsledků boje proti těmto trestným činům a nekalým praktikám je třeba posílit politickou, správní, policejní a soudní spolupráci jak přímo mezi jednotlivými členskými státy, tak mezi nimi a EU, posílit právní základy této spolupráce a poskytnout finančním zpravodajským jednotkám, daňovým orgánům, evropským dohledovým, orgánům a dalším subjektům v tomto boji dostatečné ekonomické a lidské zdroje. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ke zlepšení účinnosti opatření je třeba vycházet ze společné vize těchto trestných činů a nekalých praktik, z jejich propojenosti a jejich vztahu k hospodářské a finanční trestné činnosti a politické korupci, jakož i z nezbytné úlohy, kterou při jejím umožnění a zatajování hrají daňové ráje. Eradikace trestné činnosti v daňových rájích by měla být prioritním cílem EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ačkoliv je tato politika nutná za všech okolností, EHSV se domnívá, že v situaci způsobené pandemií COVID-19 je nezbytné, aby se z ní stala politická a etická priorita Unie, vnitrostátních vlád a evropské občanské společnosti. Když je potřeba tolik veřejných finančních prostředků pro boj se zdravotními, ekonomickými a sociálními důsledky pandemie, je nepřípustné, aby bylo významné množství těchto prostředků nezákonně odkláněno za účelem soukromého zisku malého počtu osob, což přímo poškozuje velkou většinu pracovníků, podnikatelů, OSVČ, závislých osob a důchodců, kteří plní své daňové povinnosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV podporuje nový akční plán pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu (3), který dne 7. května 2020 předložila Evropská komise. Domnívá se, že je nutné uvést ho co nejdříve do praxe. EHSV podporuje navrhovaná opatření k zajištění účinného provádění stávajícího právního rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu, vytvoření jednotného souboru pravidel EU, vytvoření evropského orgánu dohledu a další pilíře tohoto plánu. EU a členské státy by měly v mezinárodních fórech, jako jsou Finanční akční výbor (FATF-OECD), G20 a OSN, zastávat společné postoje. EHSV souhlasí s názorem Komise, že přijatá opatření by měla zohledňovat evropské právní předpisy v oblasti ochrany údajů a judikaturu Soudního dvora EU a zajistit, aby pro členské státy a povinné subjekty znamenala co nejnižší dodatečnou administrativní a finanční zátěž. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby vyhodnotila aktuální seznam nespolupracujících jurisdikcí a zabývala se možností stanovit dodatečná kritéria k zajištění toho, aby byly na tomto seznamu uvedeny všechny daňové ráje. Rovněž žádá, aby zavedla odpovídající opatření, aby společnosti a jednotlivci nemohli realizovat neodůvodněné transakce se svými finančními institucemi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV pozitivně hodnotí zavedení daňových ukazatelů v evropském semestru, vyzývá členské státy, aby dodržovaly to, co je v tomto ohledu uvedeno v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, a navrhuje Evropské komisi, aby do evropského semestru zařadila postup pro hodnocení účinnosti, spravedlnosti, dostatečnosti a řádného fungování daňových systémů. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV žádá, aby se evropské směrnice týkaly uměleckých děl a dalších aktiv vysoké hodnoty, zejména těch, která jsou uložena ve svobodných přístavech a celních skladech, a aby se přistoupilo k postupnému rušení režimu udělování občanství nebo pobytu na základě investice, který je zaveden v určitých členských státech, a také k ukončení neprůhlednosti akcií na majitele. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV se domnívá, že je třeba na daňové úniky uplatnit ustanovení páté směrnice o boji proti praní peněz týkající se veřejného a centrálního registru skutečných vlastníků společností a svěřenských fondů. Na druhou stranu žádá, aby byly zavedeny odpovídající postupy, které malým a středním podnikům usnadní splnění požadavků registrů. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EHSV podporuje globální řešení zdanění podniků s významnou digitální přítomností v rámci prací OECD, ale pokud se do konce roku 2020 nedospěje k řešení, měla by se EU vrátit ke své iniciativě v oblasti uvalení daně na velké digitalizované podniky. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Je zapotřebí změnit směrnici proti vyhýbání se daňovým povinnostem (ATAD), aby obsahovala pravidla daňového zacházení ve vztahu k jurisdikcím s nízkým zdaněním a pravidla repatriace dividend a kapitálových zisků, z nichž nebyla odvedena daň v zahraničí. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Je třeba finančně a technicky podpořit vnitrostátní finanční zpravodajské jednotky a podpořit úzkou spolupráci mezi nimi a mezi daňovými orgány, jakož i spolupráci mezi vnitrostátními policejními sbory a Europolem při stíhání daňových a finančních trestných činů. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EHSV žádá Komisi, aby provedla studii o úloze společností s fiktivním sídlem typu „poštovní schránky“ v souvislosti s daňovými podvody, daňovými úniky, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz, a aby ve světle závěrů této studie došlo k úpravě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem, směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o boji proti praní peněz s cílem zabránit tomu, aby jejich prostřednictvím docházelo k páchání trestných činů a umožnění nesprávných postupů. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EHSV vyzývá EK a členské státy, aby zkoumaly koncept minimálního účinného zdanění zisku podniků a jeho možné použití. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EHSV navrhuje, aby obchodní nebo hospodářské dohody EU obsahovaly v souladu se zásadami a normami WTO kapitolu s ustanoveními proti daňovým trestným činům, praní peněz a agresivnímu daňovému plánování a ustanoveními o spolupráci daňových správ. |
| --- | --- |

1.20

2.   Souvislosti

| 2.1 | Rozsah daňových podvodů, daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz je v Evropě i po celém světě z makroekonomického hlediska velmi významný. Jejich nadnárodní rozměr je zjevný. Při jejich páchání hrají klíčovou roli daňové ráje, které chrání a usměrňují kapitál pocházející z velkých podniků a osobních majetků, u něhož došlo k neplacení daně formou daňového úniku či vyhýbání se daňovým povinnostem, spolu s kapitálem pocházejícím z politické a hospodářské korupce a z organizací páchajících hospodářskou trestnou činnost. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neexistuje univerzálně přijímaná definice daňového ráje, ačkoliv pro všechny z nich platí, že je tam nulové nebo velmi nízké zdanění a standardem je neprůhlednost ve vztahu ke klientům a peněžním tokům. Identifikovány jsou na základě seznamů, v nichž nespolupracující charakter vyplývá z toho, že odpírají poskytnout informace daňovým orgánům a spolupracovat s justicí. Uznávanými seznamy jsou seznam OECD (4) a dva seznamy EU: o praní peněz a financování terorismu a o daňových únicích a vyhýbání se daňovým povinnostem (5). Monografie v magazínu Finance & Development (MMF) odhaduje, že soukromé bohatství v offshorových finančních centrech se pohybuje v rozmezí 7 až 8,7 bilionu USD (6) (mezi 8 % a 10 % světového hrubého domácího produktu). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | MMF se domnívá, že daňové úniky stojí vlády ročně 3 biliony USD (7). Evropský parlament (EP) spočítal, že v EU dosahuje tato částka 825 miliard EUR (8) a deficit výběru DPH, který je z velké části způsoben podvody, dosahuje ročně asi 147 miliard EUR, z čehož asi 50 miliard EUR připadá na přeshraniční „podvody na bázi chybějícího obchodníka uvnitř Společenství“ (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vyhýbání se daňovým povinnostem nepředstavuje vždy porušení litery zákona, ale v každém případě jeho ducha. Daňové ráje dostávají řádově 600 miliard USD ročně z vyhýbání se daňové povinnosti v oblasti daně z příjmů právnických osob (10). Ztráty EU by dosahovaly 160 až 190 miliard EUR ročně (11). Vyhýbání se daňovým povinnostem prostřednictvím šesti členských států poškozuje o 42,8 miliardy EUR daňové příjmy zbývajících dvaadvaceti (12). F&D (MMF) potvrzuje, že 40 % přímých zahraničních investic (PZI) ve světě, asi 15 bilionů USD, směřuje do krycích společností (bez jakékoliv hospodářské činnosti), které mají často formu holdingů, které sdružují provozní dceřiné společnosti. Většina sídlí v pěti evropských zemích (13). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Podle OSN představuje praní peněz 2 % až 5 % světového HDP (14). Nedávné případy, jako byl případ Danske Bank (s počátečním odhadem ve výši asi 200 miliard EUR) (15) nebo Swedbank (37 miliard EUR) (16) poukazují na slabá místa v boji proti praní peněz, a to přes existenci směrnic a práci kontrolních orgánů. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kromě finančního sektoru existují i další kanály praní peněz: trhy s uměním, diamanty a cennými kovy; svobodné přístavy, celní sklady a zvláštní ekonomické zóny atd. Rychlé technologické změny poskytují nové cesty prostřednictvím virtuálních měn a blockchainů. Totéž je možné říct o postupech daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem: praní dividend a kuponů přes transakce cum-ex (55,2 miliardy EUR), agresivní daňové plánování, tajné dohody mezi státy a nadnárodními společnostmi, které významně snižují jejich daňové povinnosti, nebo režimy udělování občanství nebo pobytu cizincům výměnou za investice. Elektronické obchodování, ekonomika platforem a digitální ekonomika obecně přinášejí nová rizika usnadnění daňových trestných činů a vyhýbání se daňovým povinnostem, jakož i nové příležitosti k vysledování a kontrole. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Junckerova Komise vyvíjela velmi intenzivní činnost proti daňovým trestným činům a vyhýbání se daňovým povinnostem: šestadvacet legislativních iniciativ a 57 iniciativ všeho druhu. V boji proti praní peněz a financování terorismu vynikají dvě směrnice, čtvrtá a pátá směrnice o boji proti praní peněz (2015 a 2018). U druhé z nich bylo v lednu 2020 završeno provádění. Tato směrnice přináší zlepšení v oblasti identifikace majitelů, výměny informací a spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami, jakož i rozšíření okruhu povinných osob a současně zavádí kontrolu virtuálních měn. Praktické výsledky nejsou uspokojivé: přetrvává mnoho nedostatků a mezer, ačkoliv Komise je v rámci svých omezených kompetencí velmi aktivní (Hodnocení 2019) (17). Evropský účetní dvůr před krátkou dobou otevřel audit, jehož cílem je vyhodnotit účinnost boje proti praní peněz v bankovním sektoru (18) a Evropská komise zažalovala u Evropského soudního dvora tři členské státy z důvodu neúplného provedení čtvrté směrnice o boji proti praní peněz (19). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropská komise předložila dne 7. května 2020 nový akční plán pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu (20) a nařízení v přenesené pravomoci (21), jež obsahuje seznam jurisdikcí, které v této oblasti nespolupracují. Plán se opírá o posouzení rozdílů v provádění stávajícího právního rámce a o posouzení „závažných nedostatků ve vynucování pravidel“ a vyjadřuje přesvědčení, že „v Evropské unii by měla existovat nulová tolerance vůči nezákonným penězům“, přičemž je strukturován do šesti pilířů:






  — | zajištění účinného provádění stávajícího rámce, počínaje plným provedením směrnic o boji proti praní peněz, |
| --- | --- | --- |

2.8

—

zajištění účinného provádění stávajícího rámce, počínaje plným provedením směrnic o boji proti praní peněz,

| — | vytvoření jednotného souboru pravidel EU prostřednictvím pozměněné směrnice a nařízení, |
| --- | --- |

—

vytvoření jednotného souboru pravidel EU prostřednictvím pozměněné směrnice a nařízení,

| — | stanovení postupů a zřízení orgánu dohledu EU prostřednictvím legislativního návrhu, |
| --- | --- |

—

stanovení postupů a zřízení orgánu dohledu EU prostřednictvím legislativního návrhu,

| — | zřízení podpůrného a koordinačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky a propojení národních centrálních rejstříků bankovních účtů, |
| --- | --- |

—

zřízení podpůrného a koordinačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky a propojení národních centrálních rejstříků bankovních účtů,

| — | vynucování trestněprávních předpisů a posílení výměny informací, |
| --- | --- |

—

vynucování trestněprávních předpisů a posílení výměny informací,

| — | posílení mezinárodního rozměru rámce EU. |
| --- | --- |

—

posílení mezinárodního rozměru rámce EU.

V prvním čtvrtletí roku 2021 budou předloženy čtyři legislativní návrhy na rozvoj těchto pilířů.

| 2.9 | Druhou velkou oblastí působnosti Evropské komise byl problém vyhýbání se daňovým povinnostem, ve spojení s iniciativami týkajícími se zdanění digitální ekonomiky a daňového základu pro daň z příjmů právnických osob. Její strategie usilovala o dosažení „účinného zdanění“, díky němuž by nadnárodní společnosti platily to, co mají platit, v místě, kde vytváří hodnotu, v souladu s akčním plánem BEPS OECD, zejména omezováním eroze základu daně z příjmu právnických osob prostřednictvím odpočtu úroků, licenčních poplatků a dalších finančních výhod. Hlavní normou pro tyto účely byla směrnice ATAD (2016), která byla v roce 2017 změněna, aby zahrnovala i hybridní nesoulady (ATAD 2) (22). Její výsledky dosud není možné vyhodnotit. Také byly přijaty právní předpisy k usnadnění řešení sporů vyplývajících z dvojího zdanění (23). V roce 2018 bylo vyhlášeno nové nařízení o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do EU nebo ji opouštějící (24). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Evropská komise měla vyhýbání se daňovým povinnostem na zřeteli při svých legislativních iniciativách o zdanění digitální ekonomiky a daňovém základu pro daň z příjmů právnických osob. V roce 2018 předložila návrh dvou směrnic o zdanění společností s významnou digitální přítomností a o dani z příjmů velkých digitálních společností. V roce 2016 navrhla další dvě o základu daně z příjmů právnických osob, který učinila společným – CCTB – a konsolidovaným – CCCTB. Tato poslední směrnice je velmi důležitá pro boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Schválení těchto směrnic zpozdily simultánní rozhovory v oblasti OECD a odpor některých členských států. V reakci na tuto situaci předložila Evropská komise sdělení (2019), v němž navrhuje zahájit diskuzi směřující k tomu, aby se rozhodnutí v daňových otázkách přijímala kvalifikovanou většinou. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zásadní význam mají spolupráce mezi daňovými orgány a dalšími institucemi členských států prostřednictvím automatické výměny daňových informací (AEOI (25)) a transparentnost. Bylo přijato až šest směrnic o správní spolupráci v oblasti daní (DAC). Od té první, 2011/16/EU (26), až po tu poslední, (EU) 2018/822 (27), byla rozšiřována povinnost odkrýt skutečné majitele účtů, finančních aktiv a transakcí a všech produktů, včetně pojistek a dividend. Došlo k pokroku v požadavcích na automatickou výměnu informací o daňových rozhodnutích (tax rulings) a finančních informací o velkých podnicích podle jednotlivých zemí (podávání zpráv podle jednotlivých zemí neboli CbCR (28)). Používání finančních a dalších informací ke stíhání trestných činů bylo upraveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1153 (29). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Junckerova Komise se postavila proti tajným úmluvám některých členských států s nadnárodními společnostmi, kvůli nimž v nich tyto společnosti téměř neplatí daně. Také dosáhla toho, že byly do evropského semestru začleněny daňové ukazatele. Z posledních doporučení pro jednotlivé země vyplývá, že v některých z nich není provedení legislativy uspokojivé, pokud jde o agresivní daňové plánování nebo identifikaci skutečných majitelů. V oblasti spolupráce mezi členskými státy je velký prostor pro zlepšení. I přes některé pokroky nedochází k obecnému snížení úrovně daňových podvodů, praní peněz a vyhýbání se daňové povinnosti, která v některých případech, jako jsou kapitálové toky společností typu poštovní schránka, dokonce roste. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EHSV v posledních pěti letech vypracoval k těmto otázkám dvacet pět stanovisek. EHSV obecně podpořil opatření navrhovaná Komisí. V některých případech šel se svými požadavky ještě dál, v souladu s názorem EP. |
| --- | --- |

2.13

3.   Obecné připomínky a doporučení

| 3.1 | Krize způsobená pandemií koronaviru, nejzávažnější od konce 2. světové války, musí být středobodem jakýchkoliv úvah a ekonomických a sociálních návrhů. V souvislosti s tímto stanoviskem se zdá být zjevné, že drastické snížení ekonomického objemu daňových trestných činů a trestných činů vyhýbání se daňové povinnosti by státům a samotné EU přineslo část finančních zdrojů nutných k řešení zdravotních, ekonomických a sociálních dopadů pandemie. EHSV se domnívá, že zapojení evropských institucí, vnitrostátních vlád a občanské společnosti do přijímání všech opatření, která budou nutná k realizaci trvalých a účinných kroků proti daňovým trestným činům a vyhýbání se daňové povinnosti, je dnes víc než kdy jindy nevyhnutelným politickým a morálním imperativem. A je to naléhavá otázka. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hlavním účelem tohoto stanoviska je na základě souhrnného pohledu a názorů vyjádřených v předcházejících stanoviscích EHSV formulovat návrhy, díky nimž bude boj proti těmto trestným činům účinnější. Je třeba mít na paměti vztahy, které existují mezi různými daňovými trestnými činy a mezi těmito trestnými činy a vyhýbání se daňovým povinnostem prostřednictvím společných kanálů, které se sbíhají v daňových rájích. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV uznává záměr Komise a EP podpořit iniciativy proti daňovým trestným činům, daňovým únikům a nekalé daňové soutěži a lituje, že některé z hlavních iniciativ, jako jsou ty, které se týkají daně z příjmů právnických osob, podvodů s DPH a agresivního daňového plánování, jsou některými členskými státy blokovány nebo mohou být některými členskými státy a v důsledku nedostatečné spolupráce mezi nimi zredukovány. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV navrhuje podpořit evropský pakt pro účinný boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz. EHSV žádá Komisi, aby podpořila vznik politické iniciativy, do které by se zapojily členské státy a ostatní evropské instituce při dosahování tohoto paktu. Spolupráce mezi členskými státy musí být jedním z jeho pilířů. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Účinné uplatňování paktu by mělo poskytnout EU a jejím členským státům dodatečné prostředky k těm, které poskytuje růst, na financování plánu oživení po krizi vyvolané pandemií, zelené a digitální transformace jejich hospodářství a vybudování pevného evropského pilíře sociálních práv. Na základě respektu k daňové svrchovanosti členských států EHSV vyzývá odpovědné politiky EU a vnitrostátní vlády, aby s odpovědností a štědrostí, které vyžaduje tragický okamžik, jímž nyní procházíme, dosáhli shody ohledně obsahu paktu navrhovaného EHSV. Podle názoru EHSV by se budování konsenzů k dosažení evropského paktu proti daňovým trestným činům, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz a financování terorismu mělo opírat o následující:






  a) | závazek členských států a evropských institucí přijmout všechna další legislativní a správní opatření, která budou potřeba k účinnému boji proti těmto trestným činům a nekalým praktikám; |
| --- | --- | --- |

3.5

a)

závazek členských států a evropských institucí přijmout všechna další legislativní a správní opatření, která budou potřeba k účinnému boji proti těmto trestným činům a nekalým praktikám;

| b) | posílení politické vůle ke spolupráci mezi členskými státy a s institucemi EU, která by vedla ke stanovení efektivních postupů správní, policejní a soudní spolupráce za účelem dosažení cílů paktu; |
| --- | --- |

b)

posílení politické vůle ke spolupráci mezi členskými státy a s institucemi EU, která by vedla ke stanovení efektivních postupů správní, policejní a soudní spolupráce za účelem dosažení cílů paktu;

| c) | závazek členských států, že ukončí nekalou daňovou soutěž a odblokují směrnice související s cíli paktu; a |
| --- | --- |

c)

závazek členských států, že ukončí nekalou daňovou soutěž a odblokují směrnice související s cíli paktu; a

| d) | zapojení organizací občanské společnosti do paktu. |
| --- | --- |

d)

zapojení organizací občanské společnosti do paktu.

| 3.6 | Účast organizací občanské společnosti na této dohodě a na vytváření pokročilého sociálního povědomí v oblasti zdanění je zásadní. Evropští občané mají velký zájem na tom, aby byl dostatek prostředků na kvalitní veřejné služby – v současné době zejména zdravotnické a výzkumné – a dostatečné systémy sociální ochrany. Podnikatelé, kteří plní své daňové povinnosti, což je většina, chtějí skoncovat s daňovými úniky a vyhýbání se daňovým povinnostem, jichž se některé podniky dopouštějí, což mezi nimi vytváří nekalou daňovou soutěž. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV souhlasí s EP, když potvrzuje, že „(...) spravedlivé zdanění a odhodlaný boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem, agresivnímu daňovému plánování a praní peněz hrají ústřední úlohu při utváření spravedlivé společnosti a silného hospodářství i při obhajobě společenské smlouvy a právního státu.“ (30) Proto s obavami sleduje objem daňového deficitu, který tyto trestné činy a nesprávné postupy vytváří v daňových příjmech, jakož i nedávný vývoj zdanění, kdy došlo k přesunu daňového dopadu na příjmy ze zaměstnání a z finančního sektoru na reálnou ekonomiku, kde malé a střední podniky čelí většímu daňovému tlaku než nadnárodní společnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pokrokem bylo zařazení daňových ukazatelů do podávání zpráv v rámci evropského semestru podle jednotlivých zemí. Ovšem vyhodnocení jeho výsledků ukazuje, že fungování finančních zpravodajských jednotek, automatické výměny informací a spolupráce mezi daňovými orgány nejsou v části členských státu EU uspokojivé, a to jak z hlediska praní peněz, tak z hlediska daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem. EHSV navrhuje EK, aby daňové ukazatele měly v evropském semestru stejnou působnost jako ostatní a aby byl stanoven postup pro hodnocení účinnosti, spravedlnosti, dostatečnosti a řádného fungování daňových systémů. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV podporuje nový akční plán pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu a domnívá se, že by měl být neodkladně proveden. Podporuje vytvoření evropského orgánu dohledu, který by v co největší míře posílil spolupráci mezi daňovými orgány a finančními zpravodajskými jednotkami členských států a disponoval některými přímými kompetencemi v oblasti kontroly a vyšetřování povinných subjektů ve všech oblastech, jakož i dostatečnými personálními a technologickými prostředky k tomu, aby se mohl přizpůsobit neustálému vývoji těchto trestných činů. Vyzývá Komisi, aby jako nejlepší způsob k dosažení tohoto cíle zvážila vytvoření evropské agentury pro boj proti daňovým, ekonomickým a finančním trestným činům a praní peněz a pro dohled nad plněním legislativy a účinností správních opatření. EHSV považuje za nutné, aby EU v mezinárodních fórech, jako jsou FATF (OECD), G20 a OSN, zastávala jednotné postoje. EHSV se domnívá, že Komise by měla členským státům pomoci vytvořením mechanismů odborné přípravy, jako je Evropská daňová akademie navržená v jeho stanovisku o programu Fiscalis (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Právní rámec proti praní peněz by měl umožnit přístup k informacím o majitelích účtů, podniků a svěřenských fondů, při dodržování norem o ochraně osobních údajů a související judikatury ESD. Je třeba zajistit ochranu odborníků, kteří jsou povinni hlásit podezřelé postupy praní peněz, které odhalí. EHSV vítá, že akční plán navrhuje nový režim ochrany informátorů, a žádá, aby nebyl odkládán na prosinec 2021. EHSV souhlasí s názorem Komise, že se musí zajistit, aby přijatá opatření přinesla členským státům a povinným subjektům co nejmenší dodatečnou administrativní a finanční zátěž. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Opatření kontroly třetích zemí, která jsou obsažena v páté směrnici o boji proti praní peněz, budou účinná pouze spolu s realistickým seznamem vysoce rizikových zemí. EHSV obhajuje transparentní a jasnou metodiku a kratší lhůty posuzování. Domnívá se, že nový seznam, na němž je pouze dvacet zemí a území, by měl být co nejdříve schválen a doplněn o několik dalších zemí, které hrály hlavní roli v nedávných skandálech. Lituje překážek, které některé členské státy kladou EU, pokud jde o přístup k informacím o transakcích do daňových rájů. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Seznam Ecofin (2017) obsahující daňové ráje v souvislosti s daňovými úniky a vyhýbání se daňovým povinnostem byl aktualizován v únoru. Na rozdíl od jiných seznamů má tento výhodu v tom, že zahrnuje jak ty, kteří neakceptují automatickou výměnu informací, tak ty, kteří podnikům nabízejí speciální daňové režimy. Lze kritizovat, že evropský seznam nezahrnuje existenci daňových rájů v rámci Unie. V doporučeních pro jednotlivé země evropského semestru ovšem Komise poukázala na některé státy, protože podkopávají daňové základy svých partnerů v rámci Unie. Ačkoliv hrozba zařazení na černou listinu má odrazující účinek z hlediska pověsti, sankce nejsou dostatečně účinné. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Za účelem toho, aby jurisdikce uvedené na seznamu provedly požadované reformy, EHSV navrhuje, aby po nejbližším posouzení došlo k úpravě nařízení, které by zakázalo těm jurisdikcím, jež změny neprovedly, realizovat finanční transakce s EU. Opatření se musejí dotknout také podniků, které se vyhýbají placení daní. Účinným opatřením by bylo neposkytnout veřejnou podporu v souvislosti s onemocněním COVID-19 podnikům, které by realizovaly neodůvodněné transakce s jurisdikcemi ze seznamu, jak bylo schváleno některými členskými státy. EHSV rovněž žádá, aby se zkoumala vhodnost vyloučení těchto podniků z veřejných zakázek. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Nadnárodní společnosti působí globálně a pod společným vedením, ale daňové předpisy se přijímají ve vnitrostátních prostředích, aniž by se zohlednila jejich interakce s režimy v jiných zemích, ne-li dokonce v přímé daňové soutěži s nimi. Některé jurisdikce schvalují daňové režimy, které podkopávají základy daně jiných území. To spolu s obecným snižováním sazeb přivedlo země k daňovým „závodům ke dnu“ za účelem přilákání přímých zahraničních investic a dalo to vzniknout právním mezerám a nesouladu. Mnoho nadnárodních společností provádí restrukturalizaci svých obchodů za účelem drastického snížení své daňové povinnosti. Za tímto účelem se uchylují k určitým operacím v rámci skupiny s cílem uměle přesunout velkou část výdajů do zemí, kde je zdanění střední nebo vysoké, zatímco zisky jsou vykazovány v jurisdikcích s nízkým či nulovým zdaněním, kde tyto společnosti uzavírají tajné daňové dohody (tax rulings) s vládami. V tomto prostředí je přesouvání zisku pro velké podniky v oblasti digitální ekonomiky snadné. EHSV očekává, že aplikace norem BEPS a směrnic ATAD umožní postupnou změnu této situace. Na vyhodnocení výsledků je ještě brzo. Aby byly tyto normy a směrnice účinné, je nezbytná spolupráce všech členských států, která je hlavním cílem evropského paktu. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EU je zranitelný prostor, pokud jde o vyhýbání se daňovým povinnostem (32). Mobilita kapitálu, majetku i osob na vnitřním trhu je v kontrastu s chybějící koordinací daňových politik. Po krizi v roce 2008 se pokroky v oblasti správy ekonomických záležitostí zaměřily na kontrolu výdajů. V posledních letech se situace změnila, ale koordinace daňových politik je dosud nedostatečná. Zařazení daňových ukazatelů do evropského semestru je pokrok, který umožnil označit daňové systémy v některých členských státech jako škodlivé. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | V roce 2009 zahájila skupina G20 proces spolupráce za účelem boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. OECD schválila nový globální standard výměny informací, společný standard pro oznamování, který se opírá o automatickou výměnu informací (AEOI). Většina jurisdikcí mezinárodního společenství se zavázala k jeho uplatňování od ledna 2018. Dosud nebylo provedeno obecné posouzení jeho dodržování. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | V EU je automatický výměna informací regulována směrnicí DAC, která byla několikrát upravena, aby se dostala do souladu se společným standardem pro oznamování. Směrnice DAC rozšířila povinnost automatické výměny informací na fyzické a právnické osoby a na hlavní typy příjmů, ale stále existují mezery, které je potřeba vyřešit. Informace o skutečném majiteli aktiv a fondů, neprůhledných nástrojů (určitých svěřenských fondů nebo svěřenství, krycích společností, nadací atd.) nebyly dosud vyřešeny, jak prokázal skandál „Panama Papers“. Rovněž nebyla vyřešena anonymita „akcií na majitele“, u nichž není veřejně znám majitel a které jsou dosud v některých zemích povoleny. Rámec působnosti směrnice DAC by se měl rozšířit na umělecká díla a další aktiva vysoké hodnoty, které se nacházejí ve svobodných přístavech a celních skladech. Je třeba rovněž vyřešit problém režimů udělování občanství nebo pobytu na základě investic, které nabízí 19 členských států a které jsou v mnoha případech využívány k páchání daňových trestných činů. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Akční plán BEPS OECD je globální iniciativa pro boj proti erozi základu daně a přesouvání zisku. Zprávy o vývoji každé z jeho patnácti akcí mají odlišnou právní povahu. Některé jsou založeny na lepších postupech a jiné obsahují rozpětí minimálních standardů, přičemž mohou státy přimět k začlenění jejich obsahu do právních předpisů o společnostech. Některá zásadní témata, jako je zdanění digitální ekonomiky nebo distribuce práv zdanění podle zemí, je třeba na globální úrovni teprve vyřešit. Některé země a organizace občanské společnosti kritizovaly proces BEPS a požadovaly, aby byla reforma mezinárodní daňové architektury převedena na Výbor odborníků OSN pro daňové záležitosti. EHSV se domnívá, že OECD musí završit svou práci a spolupracovat s Výborem OSN s cílem sdílet a zevšeobecnit dosažené závěry. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Směrnice ATAD jsou ústřední prvky strategie EU proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Zaručují, že členské státy budou koordinovaně provádět zprávy BEPS, a posilují jejich právní hodnotu, když jejich plnění podřizují kontrole Soudního dvora Evropské unie. V některých případech jsou jejich normy proti zneužívání přísnější než BEPS, jako v případě „daní při odchodu“, norem týkajících se „ovládaných zahraničních společností“, norem proti hybridům nebo zavedení obecného ustanovení proti zneužívání. Kvůli odporu některých zemí do nich nicméně nebyla zařazena ustanovení o investicích, ačkoliv Komise a většina členských států jejich zařazení podporovaly. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Šetření Komise ohledně tajných daňových dohod podepsaných mezi některými velkými nadnárodními společnostmi a vládami některých členských států EU ukázalo, jak důležité jsou umožněné procesy vyhýbání se daňovým povinnostem: daňové sazby na zisky přesunuté z jiných evropských zemí činí 0,05 % až 2 %. V reakci na to provedla EU změnu DAC, aby zavedla povinné oznamování jakékoliv přeshraniční daňové dohody (tax ruling) uzavřené členským státem. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Novější změna DAC pak podle opatření č. 13 projektu BEPS rozšířila automatickou výměnu na základní informace o velkých podnicích (33), rozdělené podle jednotlivých zemí (podávání zpráv podle jednotlivých zemí (34)). Nadále ovšem není umožněn veřejný přístup k těmto informacím. Evropská komise navrhla změnu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (35) o účetnictví, aby bylo možné zprávy podle jednotlivých zemí zveřejnit. EHSV se domnívá, že by se to mělo vztahovat přinejmenším na podniky, které čerpají státní podporu. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Významným návrhem Komise v oblasti zdanění podniků je harmonizace základu daně pro daň z příjmů právnických osob. V první fázi – CCTB – by se základ daně počítal podle společných norem. Ve druhé fázi – CCCTB – by se zisky a ztráty vykázané různými dceřinými společnostmi jednoho podniku nebo nadnárodní skupiny konsolidovaly společně pro celou EU. Výsledný čistý zůstatek by se rozdělil mezi jednotlivé země, kde podnik vykonával činnost, přičemž zdanění by v každé zemi probíhalo podle předem stanoveného vzorce (aktiva, prodeje a pracovní místa). Je naděje, že by díky konsolidaci došlo k deaktivaci velké části operací agresivního daňového plánování. EHSV vyjadřuje svůj souhlas s tím, aby se zdanění provádělo prostřednictvím váženého vzorce, který by zohledňoval umístění tržeb, pracovních míst a aktiv. Je třeba důsledně posuzovat hodnotu práv duševního vlastnictví, dat a dalších nehmotných aktiv. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Podle Evropské komise a OECD skutečnost, že platné daňové předpisy mohou jen obtížně zachytit příjmy nových obchodních modelů digitální ekonomiky, vedla v určitých situacích a zemích k nedostatečnému zdanění digitálních společností v porovnání se společnostmi tradičními. Komise přijala (v březnu 2018) dva návrhy směrnic o zdanění digitální ekonomiky (36), a to v souladu s pracemi OECD, které by měly být ukončeny v roce 2020. Jedna obsahuje provizorní a druhá definitivní řešení. Provizorní řešení stanoví daň ve výši 3 % z prodeje digitálních služeb velkých podniků (a ne ze zisku nebo tam, kde je vytvářena hodnota). Tato směrnice je zablokovaná v Radě. Komise se nyní připojuje ke globálnímu řešení v rámci prací OECD, ale pokud se před koncem roku 2020 nedospěje k dohodě, vrátila by se ke své iniciativě uvalit daň na velké digitalizované podniky. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Jak Komise, tak EHSV (37) vyjádřily potřebu zahájit diskuzi a projednat podmínky nutné k postupnému přechodu od jednomyslného hlasování v daňových otázkách k hlasování kvalifikovanou většinou. Lhůty k provedení této změny mohou být kratší, nebo delší, v závislosti na tom, jak jsou pro členské státy daňové záležitosti, do nichž se chce zasahovat, citlivé. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | EHSV se domnívá, že ohromné výzvy, které pro EU a všechny členské státy představuje krize související s pandemií COVID-19, jsou neslučitelné s jakoukoliv laxností ve vztahu k trestným činům, které zhoršují hospodářský růst a veřejné finance. Rovněž zastává názor, že je nutné posílit spolupráci a solidaritu mezi členskými státy, institucemi EU a sektory evropské občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.25

4.   Specifické připomínky a doporučení

| 4.1 | EHSV doporučuje rozšířit řešení uvedené v páté směrnici o boji proti praní peněz, kdy jsou státy povinny zřídit centrální a veřejný rejstřík skutečných majitelů společností a svěřenských fondů, i na oblast daňových úniků. A zavést vhodný postup, který by umožnil identifikovat skutečného majitele, který se skrývá za podnikem sídlícím mimo EU. Všechny registry by měly fungovat odpovídajícím a přiměřeným způsobem, aby usnadnily práci podnikům, které mají plnit požadavky, zejména pak malým a středním podnikům, pro které by měly být k dispozici podpůrné služby. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Potřeba znát skutečné majitele všech společností a svěřenských fondů by měla být rozšířena i na znalost vlastníka akcií na majitele. EHSV vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost zavést postup, který by to umožnil, a pokud by to nebylo možné, aby přistoupila k jejich zákazu v EU. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Je třeba zaplnit mezery, které dosud existují v textu DAC, aby se automatická výměna informací rozšířila i na umělecká díla a další aktiva vysoké hodnoty nacházející se ve svobodných přístavech, celních skladech a zvláštních ekonomických zónách. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Je třeba požádat členské státy, aby postupně odstraňovaly režimy udělování občanství nebo pobytu výměnou za investice, neboť tyto režimy usnadňují páchání daňových trestných činů. Toto je postoj EP a EHSV ve stanovisku SOC/618 (38). Dokud budou tyto režimy přežívat, měla by být přijata odpovídající kontrolní opatření k zajištění toho, aby investoři splnili své daňové povinnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Je třeba zavést opatření dohodnutá v OECD a integrovaném rámci pro technickou podporu ve vztahu k přidělování daňových příjmů tržním jurisdikcím, jako jsou Indie a Čína. Je třeba změnit směrnici ATAD, aby obsahovala pravidla daňového zacházení ve vztahu k jurisdikcím s nízkým zdaněním, zejména pravidla repatriace dividend a kapitálových zisků pocházejících z dceřiných společností v zahraničí, pokud z nich nebyla v zahraničí odvedena minimální daň. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V souladu se žádostí obsaženou v usnesení EP z března 2019 (39) EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zkoumaly koncept minimálního účinného zdanění zisku podniků a jeho možné použití. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Je třeba posílit spolupráci mezi dohledovými orgány a daňovými orgány členských států, zejména v oblasti daňových trestných činů a praní peněz, a také podpořit posílení spolupráce mezi Europolem a vnitrostátními policejními sbory. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Je třeba finančně a technicky podpořit vnitrostátní finanční zpravodajské jednotky, aby mohly účinně vykonávat své úkoly. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Ohromný objem kapitálu, který protéká krycími společnostmi sídlícími v EU, vyžaduje rozhodnou reakci ze strany odpovědných politiků. EHSV žádá Komisi, aby provedla studii o úloze „krycích společností“ ve vztahu k daňovým podvodům, daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem (po aplikaci směrnic ATAD 1 a 2) a praní peněz, a aby byla ve světle jejích závěrů přijata všechna potřebná opatření k zamezení tomu, aby prostřednictvím těchto společností docházelo k páchání uvedených trestných činů a nekalých praktik. Směrnice ATAD, směrnice o kapitálové přiměřenosti a směrnice o boji proti praní peněz by měly být případně upraveny. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV navrhuje, aby u příštích obchodních a investičních dohod nebo dohod o hospodářském partnerství s EU a revizí již platných dohod byla v souladu se zásadami a normami WTO vzata v úvahu daňová kapitola, která by obsahovala výsledky programu BEPS/OECD, ustanoveními pro boj proti daňovým podvodům a daňovým únikům, agresivnímu daňovému plánování a praní peněz a s ustanoveními o spolupráci daňových správ. |
| --- | --- |

4.10

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Dále se používají zkratky v angličtině.

1

(2)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Na seznamu Finančního akčního výboru (FATF) High-Risk Jurisdictions jsou pouze dva státy (Severní Korea a Írán). Na seznamu Finančního akčního výboru (FATF) Jurisdictions under Increased Monitoring je zařazeno osmnáct zemí. Oba seznamy jsou aktuální k 21. únoru 2020.

4

(5)  Na seznamu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/855 ze dne 7. května 2020 (Úř. věst. L 195, 19.6.2020, s. 1) je uvedeno dvacet vysoce rizikových území ve vztahu k praní peněz a financování terorismu. Na revidovaném seznamu nespolupracujících jurisdikcí ve vztahu k daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem je uvedeno dvanáct zemí a k tomu dalších dvacet, které jsou podrobeny dohledu.

5

(6)  Lipton, D.: Shining a Light, s. 4; a Shaxson, N.: Tackling Tax Havens, s. 7, citující Zucmana, G. (2017). MMF, F&D, září 2019.

6

Shining a Light

Tackling Tax Havens

(7)  Bhatt, G.: Editor's Letter. IMF. Tamtéž, s. 2.

7

Editor's Letter.

(8)  Usnesení EP ze dne 26. března 2019 o finančních trestných činech, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových únicích, bod 24.

8

(9)  EP, tamtéž, body 142 a 143.

9

(10)  Shaxson, N. Tackling Tax Havens. MMF, tamtéž, s. 7.

10

Tackling Tax Havens

(11)  EP, tamtéž, bod 19.

11

(12)  EP, tamtéž, bod 328.

12

(13)  Damgaard, J., Elkjaer, T. Johannesen, N. The Rise of Phantom Investments, s. 11–13. MMF, F&D, září 2019.

13

The Rise of Phantom Investments

(14)  OSN: UNODC Money Laudering and Globalization.

14

(15)  EP, tamtéž, body 236 a 237.

15

(16)  EP, tamtéž, bod 235. Financial Times, 23. března 2020.

16

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final a 372 final ze dne 24. července 2019. Obzvlášť zajímavá je zpráva COM(2019) 373 – Zpráva o posouzení nedávných případů údajného praní peněz v evropských úvěrových institucích.

17

(18)  Dne 11. června 2020: https://www.eca.europa.eu/cs/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  Dne 2. července 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/855 ze dne 7. května 2020.

21

(22)  Směrnice Rady (EU) 2016/1164 (ATAD) (Úř. věst. L 193, 19.7.2016, s. 1) vstoupila dne 1. ledna 2020 v platnost v členských státech, které neměly vlastní legislativu (v ostatních vstoupí v platnost v roce 2024). Směrnice Rady (EU) 2017/952 (ATAD 2) (Úř. věst. L 144, 7.6.2017, s. 1) vstoupí v platnost dne 1. ledna 2022.

22

(23)  Směrnice Rady (EU) 2017/1852 (Úř. věst. L 265, 14.10.2017, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1672 (Úř. věst. L 284, 12.11.2018, s. 6).

24

(25)  V angličtině: Automatic exchange of information – AEOI.

25

(26)  Směrnice Rady 2011/16/EU (Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 1).

26

(27)  Směrnice Rady (EU) 2018/822 (Úř. věst. L 139, 5.6.2018, s. 1).

27

(28)  V angličtině: Country by country reporting – CbCR.

28

(29)  Úř. věst. L 186, 11.7.2019, s. 122.

29

(30)  EP, tamtéž, bod 328.

30

(31)  Stanovisko EHSV Program Fiscalis na období 2021–2027, ECO/470 (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 118).

31

(32)  Cobham, A. a Garcia-Bernardo, J., Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network, 4. dubna 2020.

32

(33)  Kde se nacházejí jejich zaměstnanci, tržby, vykazované zisky a placené daně.

33

(34)  V angličtině: Country by country reporting – CbCR.

34

(35)  Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19

35

(36)  COM(2018) 147 final, návrh směrnice, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti, a COM(2018) 148 final, návrh směrnice o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb.

36

(37)  COM(2019) 8 final, Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU.

37

(38)  Stanovisko EHSV Režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory v Evropské unii (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 81).

38

(39)  EP, tamtéž, body 78 až 85.

39

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Právní stát a jeho vliv na hospodářský růst

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/03)

| Zpravodaj: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jukka AHTELA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/2/1 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/2/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Právní stát je v poslední době vystaven značnému tlaku, a to jak v rámci EU, tak mimo ni. Tento vývoj je znepokojivý, neboť může vést k podrývání základních práv a dalších hodnot stanovených v článku 2 Smlouvy o EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Oslabení právního státu ovlivní fungování společnosti, základní práva, občanskou společnost i hospodářství. Na místě je proto otázka, co by takové zhoršení situace mohlo znamenat pro EU a pro evropský hospodářský a sociální model. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Předpokladem dobrého fungování jednotného trhu je transparentní a stabilní právní rámec, který zahrnuje i prosazování společných pravidel, protože vnitrostátní soudy musí mít důvěru v to, že i soudy v jiných členských státech jsou připraveny prosazovat hodnoty, na nichž je EU založena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dělba moci, a zejména nezávislé soudnictví, které má pravomoc přezkoumávat chování vlády, má klíčový význam pro investice a hospodářský růst. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby se zasadila o měření hospodářských dopadů právního státu. To zahrnuje i vytvoření spolehlivého systému měření, který bude výslovně zohledňovat hmotnou i procesní část právního státu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Mnoho zemí má zákony, které jsou v dokonalém souladu se zásadami právního státu, méně dokonale však vymáhá jejich dodržování. Důležité je proto zaměřit pozornost na jejich řádné provádění. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV vítá úsilí Evropské komise a dalších orgánů o vytvoření vhodných nástrojů na obranu hodnot EU a prosazování kultury právního státu. EHSV se nicméně domnívá, že by efektivita stávajících nástrojů, jako je článek 7 SEU a rámec postupu pro posílení právního státu a řízení o nesplnění povinnosti, roční srovnávací přehled EU o soudnictví a nový mechanismus právního státu, mohla být dále zlepšena a že by měla být doplněna o opatření, která se budou soustředit na právní stát, ale budou se účinněji zaměřovat na hospodářské aspekty. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komise by v rámci evropského semestru měla více zdůrazňovat význam právního státu jako jednoho z klíčových prvků, o něž se opírá konkurenceschopné a udržitelné hospodářství. EHSV doporučuje zavést vnitrostátní kontroly navazujících postupů přezkumu, do nichž by byli zapojeni mj. zástupci občanské společnosti a sociální partneři, a zvýšit celkové zapojení organizací občanské společnosti a sociálních partnerů do celého procesu evropského semestru. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Každoroční proces přezkumu právního státu v EU by se měl co nejvíce otevřít občanské společnosti. Zjištění a doporučení Evropské komise by se měla veřejně projednávat na vnitrostátní i evropské úrovni a měla by vést k přijetí konkrétních opatření k řešení jednotlivých případů i negativních trendů, a to i ve vztahu k hospodářství. Občanská společnost, včetně sociálních partnerů, by měla být více zapojena a měla by se účastnit i návazných opatření. EHSV navrhl každoroční konání fóra organizací občanské společnosti, jež by svým pestrým složením zastoupených organizací přispívalo k cyklu přezkumu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | V zemích, v nichž se vlády odchylují od zásad právního státu, zastávají organizace občanské společnosti a sdělovací prostředky klíčovou úlohu. Umožňují provádění kontrol a protikontrol, díky nimž jsou vlády volány k odpovědnosti. EHSV vyzývá k větší finanční a praktické podpoře organizací, které se podílejí na obraně a prosazování právního státu a základních práv. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Členství v EU je pro všechny členy velmi cenné, pokud je postihováno nedodržování základních pravidel. Pokud žádné sankce ukládány nebudou, pro všechny členy, kteří tato pravidla dodržují, se hodnota jejich členství sníží. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Zdá se, že veřejnost v mnoha členských státech nemá povědomí o zásadním významu právního státu, a to nejen jako základní hodnoty, ale i jako podmínky hospodářského růstu. EHSV proto požaduje trvalou osvětovou strategii, která občany EU upozorní na zásadní význam právního státu. |
| --- | --- |

1.12

2.   Úvod

| 2.1 | Právní stát je jednou z hodnot, na nichž je Evropská unie postavena (článek 2 SEU), a je nutným předpokladem pro dosažení dalších hodnot, jejichž prosazování si Unie klade za cíl (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V poslední době je však právní stát vystaven značnému tlaku, a to jak v rámci Unie, tak mimo ni. Tento vývoj je znepokojivý, neboť může vést k menšímu respektování ostatních hodnot uvedených v článku 2. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tento tlak má dopad na fungování soudnictví a jeho důvěryhodnost. Občanská společnost pociťuje i další důsledky, například riziko, že soudnictví přestane plnit svou úlohu záštity a strážce základních práv. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jak EHSV konstatoval ve svém stanovisku (2), „dodržování zásad právního státu přináší rovněž právní jistotu a rovné podmínky pro podnikatelské iniciativy, inovace, investice a spravedlivou soutěž na celém vnitřním trhu ve prospěch spotřebitelů a občanů“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na místě je proto otázka, co by takové zhoršení situace mohlo znamenat pro evropský hospodářský a sociální model. Oslabení právního státu může ovlivnit fungování společnosti, základní práva, občanskou společnost i hospodářství. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pokud se nezamezí ohrožení právního státu a celkovému zhoršování situace v oblasti základních práv, bude to mít pravděpodobně negativní dopad na vzájemnou důvěru, která je základem vnitřního trhu, a tudíž i na hospodářský růst v EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komise ve svém sdělení Posilování právního státu v rámci Unie (3) odkazuje na práci OECD týkající se významu právního státu pro rozvoj a celkového podnikatelského a investičního prostředí. Potřebu více zohledňovat hospodářské aspekty právního státu zdůrazňuje v této souvislosti také EHSV. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Nerespektování zásad právního státu brání vyváženému hospodářskému a sociálnímu rozvoji v souladu s cíli udržitelného rozvoje a uskutečnění obecného cíle Unie, tj. „podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel“ (článek 3 SEU). Podporování právního státu je jedním z dílčích cílů v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 16. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Při zkoumání nedostatků v oblasti právního státu v EU byla dopadům na hospodářský růst věnována doposud menší pozornost. Výzkum se zaměřuje na celkový vliv státní a veřejné správy na hospodářský růst, zvláště pak v rozvojových zemích. Toto stanovisko se proto zabývá hospodářskými dopady na právní stát v EU. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Jeho cílem je pomoci zainteresovaným stranám pochopit, že evropské hodnoty zakotvené v článku 2 SEU mají cenu nejen samy o sobě, ale také pro hospodářství. |
| --- | --- |

2.10

3.   Definice právního státu

| 3.1 | Na evropské úrovni je právní stát ustálenou zásadou zakotvenou ve Smlouvách a vycházející z judikatury Soudního dvora Evropské unie (SDEU), Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a Rady Evropy, jakož i z příslušné činnosti Benátské komise. V právním státu se veškeré veřejné pravomoci vykonávají v mezích stanovených zákonem, v souladu s hodnotami demokracie a základních práv a pod kontrolou nezávislých a nestranných soudů (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Konkretizováním jednotlivých složek právního státu lze oddělit hmotněprávní části od těch procesních. Základním a hlavním prvkem právního státu je rovnost před zákonem, tedy myšlenka, že zákon platí pro každého stejně a odkazuje k podstatě práva. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nezbytnou podmínkou dosažení vysoké úrovně právního státu je procesní rovnost před zákonem. Tato podmínka však není dostačující, neboť je nutná hmotná i procesní rovnost. K naplnění litery zákona je zapotřebí celé řady procesních prvků. Klíčový význam má dělba moci, která přispívá k zajištění toho, aby i veřejná správa jednala v mezích zákona. Soudnictví může vykonávat kontrolu nad výkonnou mocí pouze tehdy, jsou-li soudci a státní zástupci nezávislí na obou zbývajících složkách státní moci. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kromě toho je třeba zaručit určité minimální normy v oblasti vymáhání práva: každý musí požívat základních práv, mít právo na spravedlivý proces atd. Vymáhání práva musí být také nestranné, což znamená, že nikdo není diskriminován a že soudní moc je prosta korupce (5). Podle článku 2 Smlouvy o EU jdou právní stát a demokracie ruku v ruce se základními hodnotami. |
| --- | --- |

3.4

4.   Proč má právní stát příznivý vliv na udržitelný hospodářský růst

| 4.1 | Udržitelný hospodářský růst je považován za jeden z nejdůležitějších ukazatelů zdraví ekonomiky. Zvyšování hospodářského růstu je spojeno s rostoucím blahobytem země a jejího obyvatelstva. Tržní hospodářství však nemůže fungovat bez základních pravidel a postupů, včetně pravidel týkajících se soukromého vlastnictví a dobrovolného převodu vlastnictví (tj. smluvního práva). Obecněji řečeno to znamená, že tržní hospodářství bude vzkvétat pouze v prostředí, kde platí stabilní a předvídatelná pravidla, jak dokládá i jednotný trh a hospodářská a měnová unie (HMU), které jsou hnacími motory evropského hospodářství. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Hospodářský růst vede k tomu, že se v průběhu času zvyšuje množství dostupného zboží a služeb v přepočtu na obyvatele. Jediným způsobem, jak toho dosáhnout, je zvýšení produktivity. Předpokladem toho jsou ovšem investice do kapitálu i vzdělávání (tzv. lidský kapitál). Máme-li tedy zjistit, jaká vazba existuje mezi právním státem a hospodářským růstem, musíme si položit otázku, jak může právní stát ovlivňovat obecnou chuť investovat. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | K investicím, zejména pak investicím dlouhodobým, dochází pouze tehdy, když potenciální investoři očekávají, že investiční prostředí zůstane po mnoho let předvídatelné a příznivé. Právní stát plní zásadní úlohu, pokud jde o schopnost státní správy takové stabilní prostředí nabízet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Výkonná moc, která není omezena oběma zbývajícími složkami státní moci – tj. složkou zákonodárnou a soudní, může potenciálním investorům například slíbit mnoho výhod, jako je volnost při stanovování cen, nízké (nebo žádné) daně, možnost převádět zisky zpět do své země původu atd. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Neomezovaná státní správa však není schopna činit závazné sliby, tj. uzavírat důvěryhodné závazky. Dělba moci, a zejména nezávislé soudnictví, které má pravomoc přezkoumávat chování vlády a zachovávat platnost soukromých smluv, má klíčový význam pro investice a hospodářský růst. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Stejně důležitá jako nezávislost soudnictví je i jeho nestrannost. Jsou-li soudci úplatní, tj. ztrácejí-li svou nestrannost, nerozhodují pak na základě zásad právního státu, nýbrž ve prospěch strany, která je schopna (nebo ochotna) zaplatit vyšší úplatek. Korupce je proto s právním státem neslučitelná. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Pokud soudci určité skupiny diskriminují, znamená to, že zákon není uplatňován rovným způsobem. Jakýkoli druh zaujatosti zvyšuje nejistotu právního prostředí, což ve svém očekávatelném důsledku znamená nejen snížení celkového objemu investic, ale také pokles počtu transakcí. Soudy, které nejsou nestranné, tudíž zpomalují hospodářský růst. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dalším klíčovým faktorem je dostupnost soudů. Trvá-li vydání soudního rozhodnutí řadu let, může to mít na hospodářství řadu škodlivých dopadů. Je-li obecně známo, že vydání soudního rozhodnutí bude trvat dlouho, smluvní partneři jednající v rozporu se smlouvou mohou soudů strategicky využívat. Pomalé soudnictví – ať již z důvodu dlouhého rozhodování nebo pozdního provádění – snižuje atraktivitu navazování smluvních vztahů, což vede k nižšímu počtu transakcí a ke zcela stejným účinkům, jaké má výše uvedená absence nezávislé soudní moci. |
| --- | --- |

4.8

5.   Jak měřit právní stát

| 5.1 | Aby bylo možné zjistit, jaké účinky má právní stát na hospodářský růst, musí být napřed možné provádět jeho měření. To ovšem není jednoduché, neboť se jedná o vícerozměrný pojem a je třeba učinit řadu nesnadných rozhodnutí týkajících se pravidel posuzování, například zda by měly mít všechny rozměry stejnou váhu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Některá z prvních opatření byla založena spíše na dostupnosti údajů nežli na domněnkách vyvozených z teoretických východisek. I když mezi hmotnými a procesními aspekty právního státu existuje velmi vysoká korelace (6), hmotněprávní složka, rovnost před zákonem, se ve většině známějších ukazatelů právního státu neobjevuje. Komise by proto měla vytvořit spolehlivý systém měření, který bude výslovně zohledňovat hmotnou i procesní část právního státu. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Další důležitou otázkou týkající se měření je, zda se mají měřit ustanovení de iure, nebo jejich faktické provádění. Mnoho zemí má zákony, které jsou v dokonalém souladu se zásadami právního státu, avšak jejich vymáhání je neúčinné. Proto je důležité zaměřit pozornost na jejich provádění. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Důležitá je rovněž otázka, jak nejlépe využívat dostupná opatření. Na jedné straně si lze na základě agregovaných měření utvořit první představu o tom, co se v dané zemi děje. Na druhé straně však nejsou tato agregovaná měření jako východisko pro praktické rady a doporučení, tj. analýzy, které mohou mít přímé politické důsledky, příliš užitečná. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | I přes obtížnost této věci EHSV doporučuje, aby se Evropská komise zabývala možností měření hospodářských dopadů právního státu, a to jak v členských státech, tak v kandidátských zemích, a aby tato měření případně spojila s cyklem přezkumu právního státu. |
| --- | --- |

5.5

6.   Co vyplývá ze stávajících údajů?

| 6.1 | Studie, které analyzují dopady právního státu na hospodářský růst v různých zemích, ukázaly, že země, které důsledněji dodržují zásady právního státu, mají v průměru rychlejší růst než země, které je dodržují v nižší míře (7). To neznamená, že jednotlivé země, které zásady právního státu nedodržují, nemohou dosáhnout vysoké míry hospodářského růstu. Ekonomové tyto země označují za odchylky („outliers“). Případy tohoto druhu jsou možné a vyskytují se, ale četnost jejich výskytu není vysoká. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Při odhadování vlivu právního státu na hospodářský růst je třeba vzít v úvahu i příslušné hladiny příjmů. Pokud se všechny ostatní parametry shodují, pak pro země s vysokou hladinou příjmu v přepočtu na obyvatele bývá dosažení vysoké míry růstu obtížnější než pro země, které začínají na nižší příjmové hladině. To je projevem tzv. „konvergenčního efektu“. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Agregovaná měření právního státu nejsou příliš užitečným východiskem pro zjištění konkrétních způsobů přenosu umožňujících ovlivňovat hospodářský růst. Proto je v tomto oddíle kladen důraz na určitý omezený počet základních prvků právního státu. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Jak již bylo řečeno výše, nezávislé soudnictví má zřejmě zásadní význam pro zajištění toho, aby vlády jednaly v rámci svých ústavních mezí. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Odděleně provedená analýza účinků nominálních i faktických ukazatelů nezávislosti soudní moci svědčí o tom, že nominální opatření nemají na hospodářský růst žádný vliv. Mezi faktickými opatřeními na straně jedné a rychlejším hospodářským růstem na straně druhé existuje naopak silná korelace (8). Faktické posílení nezávislosti soudů má svůj hospodářský přínos. Země, které tak učinily, získaly tímto způsobem zvláštní dividendu v podobě rychlejšího růstu (9). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Je prokázáno, že nezávislost a odpovědnost soudů se vzájemně doplňují, nejsou ve vzájemném rozporu (10). Řada soudních záruk, jako je právo na právního zástupce, omezuje prostor pro diskreční zásahy soudců. Lze je proto interpretovat jako prostředky zajišťující odpovědnost soudů. Vyšla přitom najevo i zajímavá skutečnost, že některé z těchto záruk přispívají nejen k posílení odpovědnosti soudů, a v důsledku i k posílení právního státu, ale i k hospodářskému růstu. Tak je tomu v souvislosti s rychlým přijímáním soudních rozhodnutí, s písemnou částí řízení – na rozdíl od částí ústní – a s právem na právního zástupce (11). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Korupce je nejen trestným činem, ale je rovněž neslučitelná s právním státem. Měření korupce je však spojeno s obtížemi. Vzhledem k tomu, že uplácející a uplácená osoba obvykle necítí potřebu oznamovat, že k uplácení došlo, nelze získat objektivní údaje. Většina odborné literatury se opírá o tzv. „pociťovanou korupci“, tj. o subjektivní hodnocení toho, jak je korupce v té které zemi nebo v určité oblasti veřejné služby rozšířená. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | I když je stále ještě obtížné prokázat, že korupce poškozuje hospodářský růst, řada doposud provedených studií to naznačuje. Ukazuje se například, že snižuje míru investic (12). Korupce má i další rušivé účinky. Může například vést k vyšším vojenským rozpočtům (13). Nepříznivě ovlivňuje také strukturu veřejných výdajů, které odklání od důležitých veřejných služeb, jako je zdravotnictví a vzdělávání, a směřuje je k méně produktivní činnosti (14). OECD shrnuje nedávnou studii takto: „(...) je zřejmé, že korupce přímo ovlivňuje projektové náklady soukromého i veřejného sektoru. K jejím nepřímým dopadům patří poškozování veřejných institucí, narušování důvěry občanů ve vládu, což omezuje pobídky k inovacím, a zvyšování sociální nerovnosti. Zvyšuje však i náklady podnikání, tj. daní z hospodářské činnosti, které jsou pak přenášeny na konečné uživatele nebo spotřebitele projektů (15).“ |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Státní zástupci, kteří jsou jak nezávislí, tak i odpovědní, zvyšují úroveň právního státu, protože trestná činnost bude v takovém případě stíhána nezávisle na politických tlacích, konkrétní totožnosti osoby podezřelé z trestné činnosti a na dalších podobných faktorech. Bylo prokázáno, že mezi státními zástupci, kteří jsou skutečně nezávislí, existuje nižší míra korupce (16). Vzhledem k tomu, že korupce brání růstu, lze tuto skutečnost tedy vykládat jako nepřímý důkaz toho, že nezávislí státní zástupci – jakožto jedna z prvků právního státu – přispívají k hospodářskému růstu. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Poslední v řadě je otázka efektivity soudů a často zmiňované rčení, že spravedlnost, která přijde pozdě, jako by nepřišla vůbec. Jedna z nejpozoruhodnějších studií v této oblasti se zabývá Indií (17). Rozdíly v průtazích soudních řízení jsou dávány do souvislosti s měřením produktivity v zemědělství, průmyslu a odvětví služeb. Ukazuje se, že průtahy v soudním řízení mají nepříznivý dopad na růst produktivity ve všech třech hospodářských odvětvích. |
| --- | --- |

6.10

7.   Možné politické důsledky

Stávající nástroje EU

| 7.1 | EHSV požadoval posílit nástroje, které má EU k dispozici, aby mohly být použity k boji proti zhoršování situace, pokud jde o základní hodnoty EU (18). EHSV vítá úsilí Evropské komise a dalších orgánů o vytvoření vhodných nástrojů k obraně hodnot EU a podporování kultury právního státu. EHSV se nicméně domnívá, že by stávající nástroje, jako je článek 7 SEU a rámec postupu pro posílení právního státu a řízení o nesplnění povinnosti, roční srovnávací přehled EU o soudnictví a nový mechanismus právního státu, mohly být nadále zdokonaleny a že by měly být doplněny o opatření, která se budou soustředit na právní stát, ale budou se účinněji zaměřovat na hospodářské aspekty. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Evropská komise se v rámci evropského semestru ve své snaze podporovat strukturální reformy zaměřené na posílení růstu v oblastech, jako jsou účinné systémy soudnictví a boj proti korupci, zabývala významem právního státu pro podnikatelské prostředí. V současné době pocházejí podklady pro sestavení srovnávacího přehledu EU o soudnictví především od subjektů, které poskytují justiční služby, jako jsou ministerstva spravedlnosti, sdružení soudců, rady pro soudnictví atd. Nezvyklé je, že podklady neposkytují subjekty, které tyto služby využívají a které by mohly předložit cenné podněty, jak jednotlivé systémy soudnictví zlepšit. Významnou úlohu zprostředkovatelů informací by mohli zastávat organizace občanské společnosti a sociální partneři. EHSV Komisi vyzývá, aby v rámci evropského semestru více zdůrazňovala význam právního státu jako jednoho z klíčových prvků, o něž se opírá konkurenceschopné a udržitelné hospodářství. Ukazatele právního státu by se měly stát jeho viditelnější součástí a měly by zahrnovat otázky, jako je právní jistota a dostupnost opravných prostředků pro podniky a pracovníky. Je třeba vynaložit úsilí na zlepšení navazujícího postupu s cílem zajistit lepší provádění jednotlivých doporučení. EHSV doporučuje zavést vnitrostátní kontroly navazujících postupů, do nichž by byli zapojeni mj. zástupci občanské společnosti a sociální partneři, a zvýšit celkové zapojení organizací občanské společnosti a sociálních partnerů do celého procesu evropského semestru. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Každoroční proces přezkumu právního státu v EU by měl být co možná nejotevřenější, aby bylo zaručeno, že zjištění a doporučení Evropské komise budou veřejně projednávána na vnitrostátní i evropské úrovni a že povedou k přijetí konkrétních opatření k řešení jednotlivých případů i negativních trendů. Evropská komise by měla posílit účast organizací občanské společnosti, neboť ty často nesou důsledky ohrožení právního státu nejdříve a mohou proto sloužit jako spouštěč poplachu (19). Evropská komise by měla rovněž přijmout opatření týkající se represí namířených proti organizacím občanské společnosti z důvodu jejich účasti v tomto procesu. EHSV navrhl každoroční konání fóra organizací občanské společnosti, jež by přispívalo k cyklu přezkumu. Je připraven k tomuto procesu přispívat a zajistit široké zastoupení organizací občanské společnosti, včetně organizací zastupujících socioekonomické zájmy, např. sociálních partnerů. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EHSV již dříve uvítal návrh Komise na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech. EHSV v tomto ohledu podpořil návrh podmiňující přijímání finančních prostředků z EU ze strany členských států dodržováním zásady právního státu a vyslovil názor, že by tato podmíněnost mohla být rozšířena i na ostatní zásady spojené s právním státem a obsažené ve Smlouvách EU (20). |
| --- | --- |

7.4

Další možná politická řešení

| 7.5 | Vzhledem k tomu, že vysoká úroveň právního státu je jednou ze základních hodnot EU a má navíc příznivý vliv na hospodářský růst, musí EU přijmout opatření na jeho ochranu. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Soudní dvůr Evropské unie (SDEU) vydal v poslední době řadu přelomových rozhodnutí na obranu nezávislosti soudnictví. Soud v nich uvedl nejen právní důvody, ale i ekonomická odůvodnění, proč je zásah orgánů EU opodstatněný. Předpokladem dobrého fungování jednotného trhu je transparentní a stabilní právní rámec, který zahrnuje i prosazování společných pravidel, protože vnitrostátní soudy musí mít důvěru v to, že i soudy jiných členských států jsou připraveny prosazovat hodnoty, na nichž je EU založena. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Koncepce jednotného evropského soudního prostoru je pro podnikání důležitá, neboť umožňuje, aby soudní rozhodnutí vydaná v jednom členském státě byla uplatňována v jiném členském státě. Pro úspěšnost tohoto projektu je zásadní to, aby byly všechny soudy v Evropské unii nezávislé. Pokud již jejich nezávislost zaručit nelze, znamenalo by to, že jednotný evropský soudní prostor bude nejen neúplný, ale bude také směřovat ke svému zániku. Komise musí zajistit, aby s ohledem na uskutečnění myšlenky jednotného evropského soudního prostoru a volného pohybu soudních rozhodnutí byla zásada nezávislosti soudnictví dodržována ve všech členských státech. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Každý stát chce být důvěryhodný a vstřícný vůči investorům a chce potenciálním investorům nabízet věrohodné závazky. Členství v EU poskytuje všem členským státům jednoznačné výhody, neboť všem členským státům bez ohledu na jejich hospodářskou nebo politickou historii umožňuje zvyšovat důvěryhodnost jejich závazků. Členství v EU může být v tomto smyslu pro všechny členy velmi cenné, pokud je postihováno nedodržování základních pravidel. Bez ukládání sankcí se pro všechny členy, kteří tato pravidla dodržují, hodnota jejich členství sníží. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Jinak řečeno, členské státy, které nedodržují pravidla, vytvářejí pro členské státy, které pravidla dodržují, negativní externality. Je tomu tak proto, že pokaždé, když vláda některého členského státu nejedná v souladu se sliby, které v souvislosti s přistoupením k EU učinila, a za tento nesoulad nejsou uloženy sankce, utrpí důvěryhodnost práva EU ve všech členských státech. Hodnota členství v EU by se tak snížila, protože by již postupem času přestalo být známkou důvěryhodnosti. Trvat na respektování základních hodnot EU je proto plně opodstatněné. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Mnohá rozhodnutí se přímo dotýkají všech občanů členských států EU. Nebudou-li pozastavena hlasovací práva těch členských států, jež řídí jedinci, kteří usilují o autokracii a systematicky porušují zásadu právního státu, umožní jim to, aby se podíleli na rozhodování, které se dotýká přímo všech občanů EU. Tento stav byl příhodně označen jako „druhý demokratický deficit“ Evropy (21). |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Jinak řečeno jsou dalším důvodem k zásahu ze strany EU negativní externality vytvářené vládami usilujícími o autokracii, které zasahují nejen za hranice jejich státu, ale mají dopad na všechny občany členských států EU. Zkrátka a dobře, intervence s cílem podpořit nebo obnovit dodržování zásad právního státu jsou plně opodstatněné. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Jedním z prostředků podporování a prosazování právního státu je podpora organizací občanské společnosti a sdělovacích prostředků. Schopnost občanů svobodně se sdružovat, scházet a vyjadřovat, jakož i svoboda sdělovacích prostředků jsou klíčovými prvky právního státu jakožto součásti systému kontrol a protikontrol, který umožňuje hnát vlády k odpovědnosti. Zmenšování občanského prostoru má rovněž dopad na schopnost podniků a pracovníků získávat pevnější postavení, svobodně se sdružovat a vytvářet inovace. Organizace občanské společnosti jsou rovněž důležitým hospodářským subjektem, který přispívá k téměř třetině zaměstnanosti v EU (22) a poskytuje služby, jež mají zásadní význam pro hospodářský růst, např. v oblasti vzdělávání, zdraví a sociální ochrany. EHSV opakuje svou výzvu, aby EU sociální partnery a organizace občanské společnosti v EU aktivně podporovala a aby se zasadila zejména o vytvoření fondu EU, z něhož by byla poskytována finanční podpora na vedení soudních sporů týkajících se porušování zásad demokracie, právního státu a základních práv, které jsou namířeny proti organizacím občanské společnosti (23). |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | Existuje řada důvodů, proč je právní stát zapotřebí bránit, a to jak v rámci členských států, tak i ze strany orgánů EU. Zdá se, že široká veřejnost v mnoha členských státech musí získat větší povědomí o tom, že právní stát má zásadní význam nejen jako základní hodnota, ale i jako nepostradatelný aspekt hospodářského růstu. Jeden z nepřímých způsobů obrany právního státu by proto mohl spočívat ve zvyšování povědomí široké veřejnosti v jednotlivých členských státech o jeho zásadním významu. EHSV již požadoval informační kampaň v podobě promyšlené komunikační strategie (24). EU musí investovat do informačních kampaní na podporu právního státu a musí urychleně přijmout opatření k podpoře svobodných sdělovacích prostředků. |
| --- | --- |

7.13

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Komise tento postoj sdílí a výslovně jej formuluje v rámci postupu pro posílení právního státu (IP/14/237).

1

(2)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  Akademická literatura často rozlišuje mezi právním státem v „užším“ a „širším“ slova smyslu. Møller, J. (2018), The advantages of a thin view (Výhody užšího pojetí právního státu), Handbook on the Rule of Law (Příručka k právnímu státu), Edward Elgar Publishing, s. 21–33, a Bedner, A. (2018), The promise of a thick view (Příslib širšího pojetí právního státu), Handbook on the Rule of Law (tamtéž), Edward Elgar Publishing, s. 34–47.

4

The advantages of a thin view (Výhody užšího pojetí právního státu)

Handbook on the Rule of Law (Příručka k právnímu státu)

The promise of a thick view (Příslib širšího pojetí právního státu)

Handbook on the Rule of Law

(5)  Voigt, S. (2012), How to measure the rule of law (Jak měřit právní stát), Kyklos, 65(2), s. 262–284.

5

How to measure the rule of law (Jak měřit právní stát)

(6)  Gutmann, J., & Voigt, S. (2018), The rule of law: Measurement and deep roots (Právní stát: měření a jeho hluboké kořeny), European Journal of Political Economy, 54, s. 68–82.

6

The rule of law: Measurement and deep roots (Právní stát: měření a jeho hluboké kořeny)

(7)  Tento kauzální vztah je jedním z klíčových aspektů podoblasti nazývané „institucionální ekonomie“, o níž podrobně pojednává publikace Acemoglu, D. (2008), Introduction to Modern Economic Growth (Úvod do růstu moderního hospodářství), Princeton University Press. Populárně naučný pohled je prezentován v publikaci Voigt, S. (2019), Institutional Economics – An Introduction (Úvod do institucionální ekonomie), Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth (Úvod do růstu moderního hospodářství)

Institutional Economics – An Introduction (Úvod do institucionální ekonomie)

(8)  Feld, L. P., & Voigt, S. (2003), Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators (Hospodářský růst a nezávislost soudů: doklady z různých zemí získané na základě nového souboru ukazatelů), European Journal of Political Economy, 19(3), s. 497–527.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators (Hospodářský růst a nezávislost soudů: doklady z různých zemí získané na základě nového souboru ukazatelů)

(9)  Voigt, S., Gutmann, J., & Feld, L. P. (2015), Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators (Hospodářský růst a nezávislost soudů po několika letech: doklady z různých zemí získané na základě aktualizovaného souboru ukazatelů), European Journal of Political Economy, 38, s. 197–211.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators (Hospodářský růst a nezávislost soudů po několika letech: doklady z různých zemí získané na základě aktualizovaného souboru ukazatelů)

(10)  Voigt, S. (2008), The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence (Hospodářské účinky odpovědnosti soudů: doklady z různých zemí), European Journal of Law and Economics, 25(2), s. 95–123.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence (Hospodářské účinky odpovědnosti soudů: doklady z různých zemí)

25

(11)  Hayo, B., & Voigt, S. (2014), The relevance of judicial procedure for economic growth (Význam soudního řízení pro hospodářský růst), CESifo Economic Studies, 60(3), s. 490–524.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth (Význam soudního řízení pro hospodářský růst)

60

(12)  Mauro, P. (1995), Corruption and growth (Korupce a růst), The quarterly journal of economics, 110(3), s. 681–712.

12

Corruption and growth (Korupce a růst)

(13)  Gupta, S., De Mello, L., & Sharan, R. (2001), Corruption and military spending (Korupce a vojenské výdaje), European journal of political economy, 17(4), s. 749–777.

13

Corruption and military spending (Korupce a vojenské výdaje)

(14)  Mauro, P. (1998), Corruption and the composition of government expenditure (Korupce a skladba státních rozpočtových výdajů), Journal of Public economics, 69(2), s. 263–279.

14

Corruption and the composition of government expenditure (Korupce a skladba státních rozpočtových výdajů)

(15)  Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) (2015), Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development (Dopady korupce na odvětvovou úroveň a důsledky pro hospodářský růst a rozvoj), Paříž, OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development (Dopady korupce na odvětvovou úroveň a důsledky pro hospodářský růst a rozvoj)

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., & Voigt, S. (2010), Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries (Jsou nezávislí státní zástupci ochranou před politickou korupcí? Empirické hodnocení situace v sedmdesáti osmi zemích), American Law and Economics Review, 12(1), s. 204–244.

16

Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries (Jsou nezávislí státní zástupci ochranou před politickou korupcí? Empirické hodnocení situace v sedmdesáti osmi zemích)

(17)  Chemin, Matthieu (2009), Do judiciaries matter for development? Evidence from India (Je soudnictví důležité z hlediska rozvoje? Doklady z Indie), Journal of Comparative Economics 37, s. 230–250.

17

Do judiciaries matter for development? Evidence from India (Je soudnictví důležité z hlediska rozvoje? Doklady z Indie)

(18)  Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 39.

18

(19)  Přirovnání k policejnímu hlídkování a požárním hlásičům v činnosti kontrolních orgánů bylo předloženo v článku McCubbins, M. D. a Schwartz, T. (1984), Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms (Přezkum dohledu ze strany Kongresu: policejní hlídkování versus požární hlásiče), American journal of political science, s. 165–179.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms (Přezkum dohledu ze strany Kongresu: policejní hlídkování versus požární hlásiče)

(20)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017), Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union (Druhý demokratický deficit Evropy: národní autoritářské režimy v evropské demokratické unii), Government and opposition, 52(2), s. 211–238.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union (Druhý demokratický deficit Evropy: národní autoritářské režimy v evropské demokratické unii)

(22)  Pracovní dokument č. 13/2016 The Size and Scope of the European Third Sector (Rozsah a dosah evropského třetího sektoru), s. 8.

22

The Size and Scope of the European Third Sector (Rozsah a dosah evropského třetího sektoru)

(23)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 178.

23

(24)  Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 39, doporučení v odstavci 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/24

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ochrana nezletilých migrantů bez doprovodu v Evropě

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/04)

| Zpravodajka: | Ozlem YILDIRIM (FR-II) |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Ozlem YILDIRIM (FR-II)

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 9. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/1/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

9. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/1/5

1.   Návrhy a doporučení

| 1.1 | EHSV opětovně doporučuje, aby měla zásada „nejlepšího zájmu dítěte“ přednost před veškerým vnitrostátním i mezinárodním právem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vybízí Evropskou unii k vytvoření soudržného a harmonizovaného přístupu k ochraně nezletilých cizinců bez doprovodu v Evropě. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV poukazuje na své znepokojení ohledně situace nezletilých cizinců bez doprovodu, kteří patří mezi nejzranitelnější osoby v souvislosti s migrací a jsou vystaveni zvýšenému riziku porušování svých základních práv. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV opakuje svoji výzvu členským státům, aby zajistily, že děti v neregulérním postavení budou vnímány a chráněny jako děti, a to zejména na úrovni vnitrostátních systémů pro ochranu dětí. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vybízí členské státy, aby předcházely veškerému násilí páchanému na dětských migrantech, a to vytvořením bezpečných, legálních a řádných migračních tras. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV znovu připomíná (1) absolutní zákaz zajišťování dětí bez ohledu na jejich administrativní situaci. Tuto praxi důrazně odsuzuje a připomíná, že porušuje Úmluvu o právech dítěte. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V zájmu účinné ochrany nezletilých cizinců bez doprovodu EHSV vybízí členské státy, aby přidělovaly potřebné prostředky na veřejné služby a nabízely uzpůsobené služby, zejména prostřednictvím specializované odborné přípravy a posílení kapacit odborníků na ochranu dětí. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala směrnici o ochraně nezletilých cizinců bez doprovodu, která by sloužila nejlepšímu zájmu dítěte. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV připomíná, že každému nezletilému cizinci bez doprovodu musí být co nejdříve a až do jeho plnoletosti přidělen příslušný opatrovník, který musí být informován o všech rozhodnutích, jež se nezletilého cizince týkají, a pomáhat mu po celou dobu řízení. Tento opatrovník musí vždy jednat v zájmu dítěte a nesmí být ve střetu zájmu s vnitrostátními službami na ochranu dětí. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV připomíná, že v souladu se zásadou „presumpce nezletilosti“ musí být mladý člověk, který se prezentuje jako nezletilá osoba, za nezletilou osobu považován až do rozhodnutí soudu příslušného k posouzení této záležitosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV vyzývá členské státy, aby nezletilost posuzovaly na základě souboru ukazatelů, přičemž v první řadě by se mělo jednat o prohlášení dotčené osoby, předložené doklady o osobním stavu, pohovory s dotčenou osobou vedené příslušnými odborníky a případně ověření pravosti dokladů o osobním stavu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV vyzývá, aby se zcela upustilo od kostních testů, protože nejsou zcela spolehlivé. EHSV má za to, že nemáme-li spolehlivé ověřovací prostředky, neznamená to, že musíme využívat prostředky, o nichž je známo, že jejich výsledky jsou přibližné. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Je obtížné zabývat se v tomto stanovisku všemi otázkami a zásadami souvisejícími s nezletilými cizinci bez doprovodu, EHSV proto navrhuje provést sérii navazujících studií zaměřených na konkrétní dílčí témata. |
| --- | --- |

1.13

2.   Souvislosti

| 2.1 | Nezletilým cizincem bez doprovodu se rozumí „státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti mladší osmnácti let“, která „vstupuje na území členských států bez doprovodu dospělé osoby, jež za ni podle právních předpisů nebo praxe dotyčného členského státu odpovídá, a to po dobu, po kterou se skutečně nenachází v péči takové osoby“ nebo „která je ponechána bez doprovodu po vstupu na území členských států“ (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nezletilí cizinci bez doprovodu se nacházejí ve všech členských státech EU, ale v roce 2019 bylo 60 % z jejich celkového počtu zaregistrováno ve čtyřech zemích (v Řecku, Německu, Belgii a Nizozemsku). V roce 2019 bylo 13 800 žadatelů o azyl žádajících o mezinárodní ochranu v 27 členských státech Evropské unie považováno za nezletilé osoby bez doprovodu. Na úrovni EU představovali nezletilí cizinci bez doprovodu 7 % všech žadatelů o azyl mladších 18 let. Většinu z nich tvořili chlapci (85 %). Dvěma třetinám bylo 16 až 17 let (tedy 9 200 osob), zatímco osoby ve věku 14 a 15 let představovaly 22 % těchto nezletilých bez doprovodu (3 100 osob) a mladší 14 let pak 11 % (1 500 osob) (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dětští migranti jsou jednou z nejzranitelnějších skupin naší společnosti. Nezletilí cizinci bez doprovodu nemají po svém boku rodiče, což je již samo o sobě vystavuje velké nejistotě a nebezpečí, a velmi často za sebou mají dlouhou, chaotickou a traumatizující cestu poznamenanou násilím. Jsou pak dále vystavováni různým nebezpečím a jsou velmi snadnou kořistí zločineckých sítí, zejména v oblasti obchodování s dětmi za účelem sexuálního vykořisťování a dětské práce. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV opětovně doporučuje, aby měla zásada „nejlepšího zájmu dítěte“ přednost před veškerým vnitrostátním i mezinárodním právem (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rovněž potvrzuje, že rozmanité a komplikované situace, jimž jsou nezletilí cizinci bez doprovodu vystaveni, vyžadují multidisciplinární (právní, psychologický, lékařský, sociální), úplný a celostní přístup. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Úmluva OSN o právech dítěte (1989) je obecným rámcem ochrany dětí v Evropě. Nicméně ani tento nástroj, ani Evropská úmluva o lidských právech (1950), ani Evropská úmluva o výkonu práv dětí (1996) neobsahují zvláštní ustanovení přímo použitelná pro nezletilé cizince bez doprovodu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Teprve 26. června 1997 přijala Rada Evropy první právní nástroj, který se konkrétně zabývá otázkou migrujících dětí bez doprovodu. Toto usnesení je však nezávazným nástrojem. Evropské texty sice odkazují na nezletilé cizince bez doprovodu, například směrnice 2003/9/ES o navracení (5), ale nebyl vytvořen žádný zvláštní nástroj na úrovni EU. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kvůli chybějícímu přesnému právnímu rámci proto členské státy čelí velkým potížím při řešení problematiky nezletilých cizinců bez doprovodu koordinovaným a soudržným způsobem. Je tedy třeba konstatovat, že v členských státech se situace nezletilých cizinců bez doprovodu vyznačuje velkými rozdíly v právních předpisech, které upravují, jakým způsobem s nimi má být zacházeno a jakým postupům mají být podrobováni (určení věku, opatrovnictví, práva apod.). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Členské státy tudíž musí posílit právní rámec týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala směrnici o ochraně nezletilých cizinců bez doprovodu, která by sloužila nejlepšímu zájmu dítěte. Tato potřeba je ještě více zřejmá v souvislosti s žalostnou situací mnoha nezletilých cizinců bez doprovodu, jak o ní vypovídají sdružení na ochranu práv dětí. |
| --- | --- |

2.9

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV poukazuje na své znepokojení ohledně situace nezletilých cizinců bez doprovodu, kteří patří mezi nejzranitelnější osoby v souvislosti s migrací a jsou vystaveny zvýšenému riziku porušování svých základních práv a svobod. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Úmluva OSN o právech dítěte zavazuje státy k tomu, aby s dětmi bez dokladů zacházely bez rozdílu stejným způsobem jako s „ostatními“ dětmi (6). EHSV konstatuje, že v praxi existuje jisté napětí mezi vnitrostátními právními rámci, podle nichž se řídí imigrační kontroly, a vnitrostátními právními rámci pro ochranu dětí. EHSV opakuje svoji výzvu členským státům, aby zajistily, že děti v neregulérním postavení budou v první řadě vnímány a chráněny jako děti, a to na úrovni vnitrostátních systémů pro ochranu dětí (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV vybízí členské státy, aby předcházely veškerému násilí páchanému na dětských migrantech, a to vytvořením bezpečných, legálních a řádných migračních tras a také zajištěním pružných, rychlých a účinných řízení, zejména v souvislosti se sjednocováním rodin, navýšením kvót pro znovuusidlování migrantů nebo udělováním humanitárních víz, což posílí záruky pro děti a jejich rodinné příslušníky. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV vybízí členské státy, aby zavedly zvláštní a účinné postupy pro legalizaci pobytu a našly „udržitelné řešení“ pro nezletilé cizince bez doprovodu, které zaručí jejich nejlepší zájem. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV znovu připomíná absolutní zákaz zajišťování dětí bez ohledu na jejich administrativní situaci. Tuto praxi silně odsuzuje a připomíná, že porušuje Úmluvu o právech dítěte (článek 3). EHSV poukazuje na to (8), že zajištění totiž může mít velmi závažné dopady na zdraví a vývoj dětí, a to bez ohledu na délku trvání. Zajištění je vždy v rozporu s nejlepším zájmem dítěte (9). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV vybízí členské státy, aby přijaly vnitrostátní právní předpisy zakazující zajišťování nezletilých cizinců bez doprovodu a podporující alternativy odpovídající jejich obzvlášť velké zranitelnosti – například přijetí hostitelskou rodinou a umístění do samostatného bydlení pod dohledem. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV připomíná význam záruky dodržování práva dětí na účast na rozhodnutích, která se jich týkají. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV doporučuje členským státům, aby stanovily právní záruky pro přístup nezletilých cizinců bez doprovodu k řízením pro udělení mezinárodní ochrany a záruky pro poskytování informací přiměřených jejich věku. Aby to bylo možné, bude nutné vytvořit specializované azylové jednotky pro pomoc dětským migrantům a zajistit pomoc se sdělováním informací přizpůsobených dětem v jejich rodném jazyce, a to zejména s ohledem na faktory související s pohlavím a mezikulturním rozměrem ve vnitrostátních ustanoveních. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V zájmu ochrany nezletilých cizinců bez doprovodu před všemi formami vykořisťování EHSV vybízí členské státy, aby dětem, které jsou obětí vykořisťování a násilí, udělily status oběti obchodování s lidmi a spolu s tím i povolení k pobytu. EHSV rovněž trvá na naléhavosti rozhodnutí vydaných v souvislosti s nezletilými cizinci bez doprovodu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nezletilí cizinci bez doprovodu by za žádných okolností neměli být trestně stíháni z důvodů týkajících se výhradně jejich přistěhovaleckého statusu, nebo pokud je jejich zapojení do trestné činnosti důsledkem jejich vykořisťování. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V zájmu účinné ochrany nezletilých cizinců bez doprovodu EHSV vybízí členské státy a Evropskou unii, aby přidělovaly potřebné prostředky na veřejné služby a nabízely uzpůsobené služby, zejména prostřednictvím specializované odborné přípravy a posílení kapacit odborníků na ochranu dětí. Tato odborná příprava by měla být zavedena na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Ochrana nezletilých cizinců bez doprovodu nekončí na evropských hranicích. EHSV vybízí EU a její členské státy, aby z potřeb a práv nezletilých cizinců bez doprovodu učinily prioritu v rámci vnějších nástrojů a činností, zejména pak během uzavírání dohod nebo zavádění programů v oblasti spolupráce. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV připomíná, že každému nezletilému cizinci bez doprovodu musí být co nejdříve a až do jeho plnoletosti přidělen příslušný opatrovník, který musí být informován o všech rozhodnutích, jež se nezletilého cizince týkají, a pomáhat mu po celou dobu řízení. Tento opatrovník musí vždy jednat v zájmu dítěte a nesmí být ve střetu zájmu s vnitrostátními službami na ochranu dětí. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Jak již EHSV připomněl, přestože právo EU uznává význam zákonného opatrovnictví, nedefinuje povinnosti zákonného opatrovníka. Zákonný opatrovník by měl být „kvalifikovaným zástupcem“ se zkušenostmi s prací s nezletilými a znalostí cizineckého práva daného státu a právních předpisů v oblasti ochrany dětí a měl by mít pravomoc zastupovat dítě při veškerém rozhodování (10), pokud k tomu dítě dá souhlas (11). Inspirací by mohl být postup přidělování opatrovníků v Belgii (12). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EHSV připomíná, že kromě právní pomoci musí mít nezletilý cizinec bez doprovodu přístup také k sociální ochraně a zařízením pro přijetí a důstojnému provizornímu ubytování. Toto přijetí musí být uzpůsobeno zranitelnosti dané osoby a musí probíhat ve spojení s odborníky na děti, s možností lékařského nebo psychologického vyšetření a přístupem ke zdravotní péči. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Nezletilí cizinci bez doprovodu musí mít také přístup ke vzdělání, přičemž je třeba respektovat volbu nezletilé osoby a případně jejího opatrovníka. Zapojení nezletilých cizinců bez doprovodu i těch, kteří mezitím dosáhli dospělého věku, by mohly podpořit i programy Erasmus a Erasmus+. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité informovat každé dítě přiměřeně jeho věku o právech, která mu přiznává Úmluva OSN, a umožnit tak nezletilým osobám bez odpovídajícího opatrovnictví požádat o ochranu. |
| --- | --- |

3.17

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Článek 1 Úmluvy o právech dítěte definuje dítě jako jakoukoliv osobu mladší 18 let. Jeho zvláštní právní postavení mu zaručuje soubor práv, jež státy, které jsou signatáři Úmluvy, musí zaručit. Tato ochrana závisí na nezletilosti dané osoby, což v praxi a ve všech členských státech vyvolává otázku určování věku. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV připomíná, že v souladu se zásadou „presumpce nezletilosti“ musí být mladý člověk, který se prezentuje jako nezletilá osoba, za nezletilou osobu považován až do rozhodnutí soudu příslušného k posouzení této záležitosti. Musí být tedy neprodleně chráněn v důstojných podmínkách v souladu se svou zvláštní zranitelností. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV rovněž připomíná, že je třeba uplatňovat presumpci platnosti zahraničních dokladů o osobním stavu předložených dítětem, které dokládají jeho nezletilost, a že se jedná o hlavní faktory, které je nutné zohlednit při stanovování nezletilosti. Pouze formální zpochybnění pravosti předloženého dokladu o osobním stavu by mělo umožnit zrušení presumpce platnosti tohoto dokladu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV připomíná, že v souladu s článkem 8 Úmluvy o právech dítěte „je-li dítě protizákonně částečně nebo zcela zbaveno své totožnosti, zabezpečí mu státy, které jsou smluvní stranou Úmluvy, potřebnou pomoc a ochranu pro její urychlené obnovení“ (13). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | K postupu určování věku migranta by se tedy v zásadě mělo přistoupit pouze tehdy, nemá-li oficiální úřední dokumenty prokazující jeho věk, nebo v případě vážných pochybností (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV opět konstatuje, že členské státy nejsou jednotné, pokud jde o metody posuzování věku nezletilých cizinců bez doprovodu, a že žádná z metod se neprokázala jako spolehlivá. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV vyzývá členské státy, aby nezletilost posuzovaly na základě souboru ukazatelů, přičemž v první řadě by to měly být prohlášení dotčené osoby, předložené doklady o osobním stavu, pohovory s dotčenou osobou a případně ověření pravosti dokladů o osobním stavu, a zdůrazňuje, že lékařské posouzení věku je třeba provádět až v případě přetrvávajících pochybností a jako zcela krajní prostředek. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | S ohledem na jejich zvláštní zranitelnost EHSV připomíná, že v případě pochybností má být rozhodnuto ve prospěch nezletilé osoby bez doprovodu. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV připomíná, že vyšetření kostí praktikované v mnoha členských státech mezinárodní instituce a odborníci silně zpochybňují, pokud jde o jeho vědeckou spolehlivost (15), a kritizují jej rovněž za nerespektování soukromí dítěte, možné ohrožení zdraví (kvůli použití rentgenových paprsků) a také kvůli možným chybám. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV vyzývá k tomu, aby se zcela upustilo od testů, protože nejsou zcela spolehlivé. EHSV má za to, že nemáme-li spolehlivé ověřovací prostředky, neznamená to, že musíme využívat prostředky, o nichž je známo, že jejich výsledky jsou přibližné. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV vybízí členské státy, aby chránily nezletilé cizince bez doprovodu, poskytly jim čas a skutečné prostředky pro určení identity a využily přitom například diplomatickou spolupráci (s výhradou souhlasu a aniž by to nezletilou osobu ohrozilo) a poskytnutí přímých důkazů, jako jsou psychosociální posudky, pro stanovení nezletilosti. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EHSV navrhuje, aby jako poslední prostředek v případě chybějících důkazů v podobě dokumentů a v případě závažných pochybností o věku nezletilé osoby bylo provedeno posouzení věku za použití multidisciplinárního přístupu nezávislými odborníky, kteří mají odpovídající odbornost a znalosti o kulturním a etnickém původu dané osoby. Inspirací mohou být postupy uplatňované v Anglii. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EHSV vyzývá členské státy, aby na evropské úrovni zřídily komisi pro dohled s cílem navrhnout celostní posuzování věku společné pro všechny členské státy a dohlížet nad protokoly a postupy v oblasti posuzování věku. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Závěry jakéhokoli řízení musí být pod hrozbou neúčinnosti bezpodmínečně odůvodněny a musí být předmětem odkladného, účinného a rychlého opravného prostředku a musí být možné se proti nim odvolat. |
| --- | --- |

4.14

5.   Zvláštní připomínky v souvislosti s onemocněním COVID-19

| 5.1 | Pandemie onemocnění COVID-19 nevyhnutelně prohloubila rizika pro nezletilé cizince bez doprovodu, jejichž zdraví je už tak mnohdy oslabené: nemožnost dodržovat opatření k zamezení šíření nákazy, nedostatečný přístup k potravinám, hygieně, vodě, nedostatek uzpůsobených informací o opatřeních pro osobní ochranu a preventivních opatřeních a obtížný přístup k péči. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV vyzývá všechny evropské orgány, aby podnikly všechny potřebné kroky pro zajištění toho, že práva dětí zaručovaná mezinárodními úmluvami budou dodržována i během zdravotní krize související s onemocněním COVID-19 a že budou náležitě chráněna během blížící se hospodářské krize. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV vítá nedávné přesídlení nezletilých cizinců bez doprovodu z Řecka do Lucemburska, Portugalska, Francie, Finska a Německa a žádá členské státy, aby neprodleně učinily prioritu z okamžitého přesídlení osob žijících v nedůstojných podmínkách, zejména v Řecku (16). |
| --- | --- |

5.3

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se zrušuje rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV (Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 138).

1

(2)  Článek 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/ES ze dne 13. prosince 2011 (Úř. věst. L 337, 20.12.2011, s. 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  Viz zejména Úmluva OSN o právech dítěte, Evropská úmluva o výkonu práv dětí a stanovisko EHSV ze dne 15. října 2014 Mezinárodní ochrana nezletilých osob bez doprovodu (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 69).

4

(5)  Směrnice 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98) (známá jako směrnice o navracení): „Před rozhodnutím o vydání rozhodnutí o navrácení v souvislosti s nezletilou osobou bez doprovodu se zajistí pomoc ze strany vhodných subjektů jiných než orgánů vykonávajících navrácení, a to s řádným přihlédnutím k nejvlastnějšímu zájmu dítěte“. Směrnice Rady 2003/9/ES ze dne 27. ledna 2003 (Úř. věst. L 31, 6.2.2003, s. 18) definuje klíčové pojmy a mezi nimi i pojem nezletilá osoba bez doprovodu.

5

(6)  Článek 2 Úmluvy OSN o právech dítěte.

6

(7)  Stanovisko EHSV Mezinárodní ochrana nezletilých osob bez doprovodu (Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 69).

7

(8)  Viz A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children (Studie o postupech zajišťování imigrantů a používání alternativních způsobů zajištění dětských přistěhovalců), Výbor Parlamentního shromáždění Rady Evropy pro migraci, uprchlíky a vysídlené osoby, 2017.

8

A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children

(9)  The European Network of Ombudspersons for Children (Evropská síť veřejných ochránců práv dětí, ENOC), stanovisko s názvem Ending detention of children for immigration purposes (Ukončení zajišťování dětí pro imigrační účely), přijato na 23. zasedání ENOC, 27. září 2019.

9

The European Network of Ombudspersons for Children

Ending detention of children for immigration purposes

(10)  Viz La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe (Ochrana nezletilých migrantů bez doprovodu v Evropě), Nisrine Eba Nguema, 2015, https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe

(11)  Haagská úmluva z roku 1996.

11

(12)  Belgie zavedla službu velmi rychlého přidělování opatrovníků. Všem nezletilým cizincům bez doprovodu je přidělován opatrovník, což může být jednotlivý občan (jenž prošel výběrem a zaškolením), který jim bude pomáhat při veškerých postupech. Viz https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Jeho úkoly jsou definovány takto: „Jakožto zákonný zástupce, který má dbát na celkové dobré životní podmínky dané nezletilé osoby, je opatrovník jakýmsi spojovacím článkem ručícím za to, že si tato osoba vytvoří potřebné dovednosti pro aktivní zapojení do života společnosti.“ (https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur).

12

(13)  Viz také článek 24 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech z roku 1966 a článek 7 Úmluvy o právech dítěte.

13

(14)  Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva (v červenci 2010) a Parlamentní shromáždění Rady Evropy (15. dubna 2011) upřesnily, že k posouzení věku by se mělo přistoupit pouze v případě pochybností.

14

(15)  Vědeckou spolehlivost zpochybnil jmenovitě Evropský parlament (usnesení ze dne 12. září 2013) nebo také Výbor pro práva dítěte ve svých doporučeních ze dne 12. června 2009. Spolehlivost těchto testů odsoudila i belgická lékařská komora (stanovisko ze dne 20. února 2010) a francouzská národní lékařská akademie. Používání vyšetření kostí ve Francii odsoudil rovněž veřejný ochránce práv (26. února 2016). Viz zpráva platformy Mineur en exil (Belgie) s názvem L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations (Odhadování věku nezletilých cizinců bez doprovodu: problematika, analýza a doporučení), září 2017.

15

L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations

(16)  Viz https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html a https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/30

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zadávání veřejných zakázek jakožto nástroj k vytváření hodnoty a důstojných pracovních podmínek v oblasti úklidových služeb a správy budov

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/05)

| Zpravodaj: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Nicola KONSTANTINOU |

Zpravodaj:

Diego DUTTO

Spoluzpravodaj:

Nicola KONSTANTINOU

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědný orgán | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v CCMI | 2. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 192/7/18 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědný orgán

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v CCMI

2. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

192/7/18

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropská komise, Evropský parlament a členské státy musí vyvinout nezbytné podpůrné nástroje, které podpoří využívání strategických veřejných zakázek a soustavné využívání udržitelných, transparentních, ambiciózních a vymahatelných strategických kritérií s cílem zaručit při zadávání veřejných zakázek přísnější sociální normy a normy kvality. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Má-li se zajistit, že se úklidové služby budou zaměřovat na dobrou kvalitu, ne na cenu, musí zákazník i dodavatel dodržovat zásadu transparentnosti. Smluvní podmínky musí být jasně vymezeny a podrobně rozepsány, včetně četnosti a doby trvání úklidu, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP) a finančních nákladů úklidu (1). Posuzovat uplatňování těchto kritérií po celou dobu trvání smlouvy je klíčové pro hodnocení kvality poskytovaných úklidových služeb. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sociální partneři by se měli podílet na školení a profesionalizaci veřejných zadavatelů, jak je stanoveno v doporučení Komise ze dne 3. října 2017 (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Evropská komise a členské státy by měly převzít iniciativu v oblasti boje proti nehlášené práci a dále zlepšit pracovní podmínky v odvětví úklidových služeb. Přísnější regulace a účinnější mechanismy vymáhání právních předpisů, jako jsou mzdová kritéria a odvětvová kolektivní vyjednávání, mohou přispět ke spravedlivé hospodářské soutěži, k přijetí přísnějších sociálních norem a ke kvalitním pracovním místům. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, Evropský parlament, členské státy a regionální a místní orgány, aby ve všech veřejných zakázkách pokud možno vyžadovaly denní úklid. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zajištění spravedlivé hospodářské soutěže lze dosáhnout zaměřením se na aspekty kvality a respektováním judikatury ESD a vnitrostátních pravidel týkajících se možnosti podmínit zadávání veřejných zakázek dodržováním kolektivních smluv. Členské státy by společně se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy měly podporovat rozšíření působnosti kolektivních smluv v oblasti vnitrostátního odvětví úklidových služeb na odvětvovou úroveň a měly by zajistit, aby byly tyto smlouvy dodržovány v praxi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pracovní sílu v tomto odvětví tvoří převážně ženy a státní příslušníci zemí mimo EU. Mohou být tedy bezprostředněji ovlivněni politikou orgánů veřejné správy v oblasti zadávání zakázek. EHSV se proto domnívá, že kromě kolektivních smluv by se za účelem dodržování zásad nediskriminace a rovného zacházení s pracovníky měly vytvořit další záruky. EHSV navrhuje zavést do kritérií pro zadávání zakázek dodatečné prvky, které budou odměňovat formy integrace, jako jsou specializovaná školení, služby na pomoc rodinám jako například péče o nezletilé po vyučování a další formy podnikových služeb se sociálním obsahem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V souvislosti s revizí směrnic EU o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 EHSV doporučuje, aby náklady na povinné zabezpečení a školení byly uváděny mimo oblast konkurenčních cen jako nesnižitelná a ověřitelná položka rozpisu nákladů, které jsou součástí nabídky. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV doporučuje, aby v celém subdodavatelském řetězci a po celou dobu plnění smluv byly (na základě toho, že veřejný zadavatel, hlavní dodavatel i subdodavatelé ponesou odpovědnost za své přímé smluvní partnery) dodržovány podmínky udržitelnosti, jakož i pracovní práva a obecně platné kolektivní smlouvy. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV vyzývá členské státy, aby, pokud tak již nečiní, ve fázi provádění veřejných zadávacích řízení v odvětví úklidových služeb věnovaly zvláštní pozornost všem zákonným a smluvním povinnostem a otázkám bezpečnosti a ochrany zdraví při práci týkajícím se sociálních a environmentálních aspektů a aspektů udržitelnosti a účinně kontrolovaly jejich dodržování. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Pokud jde o povinnosti členských států, veřejných zadavatelů a Komise stanovené v článcích 83 až 85 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (3), žádá EHSV všechny tyto veřejné orgány, aby neprodleně zpřístupnily příslušné údaje, přičemž musí zejména zajistit, že budou poskytnuta kritéria pro zadávání zakázek a jejich relativní váha pro účely zakázek na úklidové služby. Od Evropské komise se žádá, aby finančně podporovala navazující projekty a výzkum odvětvových sociálních partnerů zabývající se otázkou zadávání veřejných zakázek v oblasti úklidových služeb a správy budov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Evropská komise by měla posílit legislativní strukturu a vyjednávací schopnosti sociálních partnerů na vnitrostátní úrovni a mj. za tímto účelem přidělovat finanční prostředky na opatření zaměřená na budování kapacit v zemích jihovýchodní, střední a východní Evropy (4). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV doporučuje, aby v případě služeb náročných na pracovní sílu, jako jsou úklidové služby, směrnice EU o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 po své revizi vyžadovaly nebo ukládaly povinnost, aby členské státy vyloučily použití kritéria nejnižší ceny pro udělení zakázek, stanovily maximum 30 % pro bodové hodnocení ceny ve srovnání s bodovým hodnocením kvality a prostřednictvím vhodných sociálních ustanovení zajistily stabilitu pracovních míst osob zaměstnávaných v rámci dané zakázky (ovšem v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 2001/23/ES (5) o zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků (TUPE) a interpretovanými v judikatuře EU a v souladu s organizací práce v daném podniku a s kolektivními smlouvami). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV vyzývá veřejné zadavatele, aby používali své vlastní odhady nákladů na úklidové služby, přičemž by měli využívat speciální nástroje pro toto odvětví (například příručku k dosažení nejlepší hodnoty) a vnitrostátní příklady s cílem náležitě posoudit trh v tomto odvětví, a dále aby část těchto služeb ponechali pro vyhrazené zakázky, jak je stanoveno v článku 20 směrnice 2014/24/EU, kterou členské státy provedly do svých vlastních právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Evropská komise by měla vybízet členské státy, aby zahájily proces akreditace nebo zavedly systém kvalifikace pro dodavatele, kteří se chtějí ucházet o veřejné zakázky na úklidové služby. Na tento proces by měl dohlížet hodnoticí výbor tvořený různými zúčastněnými stranami, včetně odborových svazů a zástupců odvětvových dodavatelů. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Jelikož stále existuje riziko onemocnění COVID-19, je nutné ochránit před tímto nebo jakýmkoli podobným onemocněním pracovníky a veřejnost. EHSV doporučuje, aby Komise a členské státy s pomocí sociálních partnerů vypracovaly závazné protokoly o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EHSV dále vyzývá členské státy, aby přijaly potřebná opatření a zahájily se sociálními partnery diskuse o praktických dočasných možnostech zajištění rychlého návratu ke spravedlivým postupům zadávání veřejných zakázek zaměřeným na kvalitu. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | S ohledem na krizi COVID-19 EHSV doporučuje, aby členské státy pokročily se školením a profesionalizací úklidového personálu. Je třeba poskytnout finanční prostředky na to, aby veřejné orgány a dodavatelské podniky mohly investovat do školení a dovedností. Pracovníci zaměstnaní v úklidových a hygienických službách by měli být motivováni k získávání odborné kvalifikace, na jejímž základě pak budou mít zranitelné osoby lepší pracovní příležitosti. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EHSV se zasazuje o to, aby orgány a instituce EU, členské státy a místní a regionální orgány zaujaly komplexní přístup k nákupu úklidových služeb. Takový přístup neusiluje o kompromis mezi podmínkami týkajícími se životního prostředí a práce, nýbrž podporuje sociální soudržnost, pracovní normy, rovnost žen a mužů a environmentální cíle, které Evropská komise navrhla v rámci Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

1.19

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Hlavním účelem tohoto stanoviska je navrhnout doporučení pro využití veřejných zakázek ke zvýšení kvality pracovních míst a důstojnosti při práci v oblasti úklidových služeb a správy budov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mnohá z těchto doporučení mají obecnou působnost a lze je použít ve všech odvětvích hospodářství. To platí zejména pro odvětví služeb náročných na pracovní sílu, jako jsou soukromé bezpečnostní služby a stravování. |
| --- | --- |

2.2

3.   Východiska a souvislosti

| 3.1 | „Více než 250 000 veřejných orgánů v EU vynaloží každoročně přibližně 14 % HDP (zhruba 2 biliony EUR ročně) na nákup služeb, práce a zboží.“ (6) Služby, například úklidové, tvoří hlavní část veřejných zakázek. V roce 2017 dosáhla celková hodnota přidělených zakázek na služby 250 miliard EUR (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Veřejné zakázky mohou podpořit investice do reálné ekonomiky, zajišťovat a vytvářet kvalitní pracovní místa a podporovat začleňování a lepší podmínky pro osoby se zdravotním postižením, znevýhodněné osoby i migrující pracovníky (8). Mohou také povzbudit poptávku po inovativních výrobcích, realizovat cíle průmyslové politiky a podpořit přechod k oběhovému hospodářství účinně využívajícímu zdroje a energii (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V souladu se směrnicí 2014/24/EU o zadávání veřejných zakázek by používání kritérií „ekonomicky nejvýhodnější nabídky“ mělo zahrnovat všechna strategická kritéria uvedená výše v odstavci 3.2. Vzhledem k tomu, že pravidla zůstávají nejasná, je většina veřejných zakázek i nadále zadávána uchazeči nabízejícímu nejnižší cenu, přičemž někdy se jedná až o mimořádně nízkou nabídku (10). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Směrnice o zadávání veřejných zakázek se nevyužívají v plném rozsahu a jejich uplatňování se mezi jednotlivými členskými státy liší. Veřejný orgán se proto musí rozhodnout, jaké jsou jeho priority (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jedná se v prvé řadě o politickou otázku, teprve pak o otázku technickou. Rozhodnutí o tom, které služby mají být poptávány a jaká kritéria pro zadávání zakázek se mají uplatnit a s jakou relativní váhou, je součástí politického rozhodovacího procesu. Na základě těchto rozhodnutí se stanoví rámec a základní kritéria pro postup udělení zakázky. Nezohledňování práv pracovníků a environmentálních a sociálních práv by způsobilo nerovné podmínky. |
| --- | --- |

3.5

4.   Krize COVID-19, odvětví úklidových služeb a zadávání veřejných zakázek

| 4.1 | Pandemie onemocnění COVID-19 jasně ukázala zásadní hodnotu práce úklidových pracovníků jako společného veřejného statku. Dodavatelské podniky musí splňovat požadavky vztahující se na kvalifikaci, účinnost a specializaci. Evropská federace úklidového průmyslu (EFCI) a odborová organizace UNI Europa, sociální partneři EU, vyzdvihly ve společném prohlášení ze dne 22. dubna 2020 klíčovou úlohu odvětví úklidových služeb a pracovníků působících v tomto odvětví, pokud jde o prevenci šíření viru (12). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V roce 2018 pracovalo v EU 4,11 milionu úklidových pracovníků ve 283 506 podnicích. Od poloviny druhého desetiletí 21. století dochází k neustálému zvyšování obratu. Zároveň v roce 2017 dosáhl obrat na podnik výše 393 000 EUR. Podle EFCI „dosáhl průměrný obrat na zaměstnance téměř 30 000 EUR“. Obrat na zaměstnance činí 27 400 EUR, přičemž pracovníci si v průměru ročně vydělají 12 200 EUR. Velká část osob zaměstnávaných v evropském odvětví úklidových služeb pracuje na částečný úvazek. Kromě toho nepřesahují marže podniků, které působí v odvětvích náročných na pracovní sílu (k nimž toto odvětví patří), 3 %. Dodavatelské podniky navíc musely v souvislosti s pandemií COVID-19 vynaložit dodatečné prostředky, aby ochránily jak zájmy svých zákazníků, tak své pracovníky. Mezi těmito pracovníky je velmi vysoký podíl pracovníků na částečný úvazek, žen a přistěhovalců. Podíl žen je vždy vyšší než 50 % (s výjimkou Dánska), nejvyšších hodnot nad 80 % dosahuje v Litvě, Lucembursku, Portugalsku a Spojeném království (13). V celé EU tvoří přistěhovalci 30 % úklidových pracovníků (v Belgii 60 %). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Překážky omezující vstup na trh služeb v oblasti úklidu a správy budov jsou nízké nebo vůbec žádné. Úklidové služby jsou náročné na pracovní sílu – náklady na ni tvoří téměř 80 % příjmů těchto podniků a dodavatelé těchto služeb mají velmi nízké marže. Rozhodnutí veřejných nebo soukromých zákazníků o nákupu těchto služeb tak vedou k tlaku na snižování cen, což následně oslabuje sociální normy a snižuje důstojnost úklidové práce. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Během krize COVID-19 a následně po ní lze u služeb v oblasti úklidu a správy budov zajistit hodnotu a dosáhnout vysokých standardů kvalitní zaměstnanosti pouze tehdy, budou-li úklidoví pracovníci dostatečně kvalifikovaní, budou-li mít náležité technické vybavení a budou-li jasně vymezena práva a povinnosti zaměstnavatelů a zaměstnanců. To může znamenat, že veřejné orgány budou nuceny platit za úklidové služby větší částky. Mnozí poskytovatelé služeb měli totiž v důsledku přerušení činnosti během krize spojené s COVID-19 vážné problémy s peněžními toky a museli vynaložit dodatečné prostředky na realizaci nezbytných zdravotních a bezpečnostních opatření na ochranu svých pracovníků i zákazníků. Tyto finanční problémy se ještě více prohlubují používáním nepříznivých zadávacích postupů ze strany veřejných a soukromých zadavatelů. EHSV veřejné a soukromé zadavatele vyzývá, aby co nejdříve znovu začali zadávat veřejné zakázky efektivním způsobem, uplatňovat spravedlivé zadávací postupy a ve větší míře zohledňovat kritérium kvality (14). Díky tomu bude možné podpořit tyto podniky při dalším zajišťování ochrany zdraví a bezpečnosti úklidových pracovníků a zachovávání a zvyšování kvality jejich pracovních podmínek. Úklidoví pracovníci vykonávají svou činnost mnohdy v nebezpečných a rizikových podmínkách, které mohou ohrožovat jejich zdraví (15). Někteří pracovníci sice upřednostňují práci na částečný úvazek, jiní si ale přejí pracovat více hodin nebo na plný úvazek. Pro zaměstnavatele však může být někdy obtížné nabídnout smlouvy na plný úvazek. Úklidové služby navíc často poskytují pracovníci, kteří pracují sami v noci, přestože se sociální partneři EU zavázali provádět pouze denní úklid. Často je tomu tak v důsledku přání zákazníků. Takové způsoby zaměstnávání přispívají k tomu, že práce úklidových pracovníků zůstává neviditelná (16), podhodnocená a společensky nedoceněná (17). V některých členských státech bohužel stále existují smlouvy na nulový počet hodin. Veřejné orgány, které danou zakázku spravují, sledují a posuzují její kvalitu, za to nesou odpovědnost. Cílem by mělo být zvýšit možnosti pracovníků pracovat během dne a na jednu směnu a mít pracovní smlouvu na plný úvazek, aby se zlepšila kvalita jejich života. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Používání nejnižší ceny jako jediného kritéria k přidělení veřejné zakázky snižuje kvalitu poskytovaných služeb a přispívá ke zhoršování pracovních podmínek a k zastiňování kvality (nižší kvalita) a jejímu zanedbávání (nižší úsilí) (18). Vzhledem k různorodosti úklidových prací a jejich nesnadné kvantifikovatelnosti je obtížné posuzovat kvalitu jak během procesu, tak i následně. Proto je důležité zakládat kvalitu spíše na výsledku a po celý životní cyklus než na procesu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V textu směrnice 2014/24/EU se již nevyskytuje výraz „nejnižší cena“, je však možné udělit zakázku pouze na základě ceny (čl. 67 odst. 2 poslední pododstavec). Znamená to, že někteří veřejní zadavatelé i nadále dávají při zadávání veřejných zakázek přednost nejnižším nabídkám, přičemž někdy se jedná až o „mimořádně nízké nabídky“. Země, které chtějí u služeb náročných na pracovní sílu uplatnit kritérium ekonomicky nejvýhodnější nabídky, budou muset učinit další krok, který bude spočívat v tom, že své správní orgány povedou k účinnému využívání tohoto kritéria, určí strop pro váhu ceny a budou využívat vzorce, které nepovedou k rozdílům v cenách mezi jednotlivými nabídkami. K tomuto účelu se vyžaduje konkrétní odborná příprava, která zajistí profesionalitu úředníků zadávajících zakázky. V rámci příští revize směrnic by navíc měla být zavedena povinná pravidla pro a) určení případných mimořádně nízkých nabídek tím, že bude v případě 20 % rozdílu oproti následující nejnižší nabídce povinné nabídku prověřit, b) důkladnou kontrolu toho, zda má uchazeč objektivní a věrohodné důvody pro svou nízkou nabídku a c) vyloučení takových nabídek, pokud uchazeč tyto důvody neposkytl. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Pro úklidové firmy a jejich pracovníky je tedy tato krize příležitostí k tomu, aby dosáhli posílení hodnoty a zásadního významu úklidové práce v očích veřejnosti a svých přímých zákazníků. Příručka k dosažení nejlepší hodnoty (Best Value Guide) (19), vypracovaná v roce 2017 sociálními partnery odvětví úklidových služeb v EU, může nasměrovat veřejné a soukromé organizace zadávající zakázky na úklidové služby k tomu, aby uzavíraly smlouvy na zakázky nabízející nejlepší hodnotu. Podobné nástroje byly vyvinuty i některými vnitrostátními sociálními partnery. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digitalizace vytváří v tomto odvětví příležitosti a výzvy pro pracovníky s nízkou kvalifikací. Sociální partneři EU se domnívají, že technologie lze využívat ke zvýšení uznání hodnoty práce úklidových pracovníků a významu úklidu obecně a ke zvyšování hodnoty úklidových služeb pro ty, kdo si je kupují (20). Projekt EFCI nazvaný SK-Clean bude mapovat, jak se v tomto odvětví mění kvalifikační potřeby, a stane se nástrojem k vytváření podmínek pro další profesionalizaci úklidových pracovníků (21). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Nová a mimořádná situace, která vznikla v důsledku pandemie COVID-19, vyžaduje, aby příslušné orgány zajistily šíření informací o tom, jak používat osobní ochranné prostředky (OOP), a dodávky vhodných OOP na ochranu pracovníků a jednotlivců. Podniky potřebují finanční podporu, která jim umožní pokrýt rostoucí vícenáklady na organizační opatření, posuzování rizik, analýzu a distribuci OOP jejich pracovníkům (22). Zásadní význam mají rovněž investice dodavatelských podniků, protože jedině díky nim mohou svým zákazníkům nabídnout úklidová řešení založená na chemickém a biologickém výzkumu, která tudíž budou inovativní a účinnější. |
| --- | --- |

4.9

5.   Zadávání veřejných zakázek a Zelená dohoda pro Evropu

| 5.1 | Zelená dohoda pro Evropu nabízí možnost využívat zadávání veřejných zakázek ke snižování emisí uhlíku. Je však zapotřebí komplexní přístup. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Odvětví úklidových služeb může používáním ekologických čisticích prostředků, mýdla, toaletního papíru a papírových ručníků s ekoznačkou a důsledným tříděním odpadu přispět k ekologické transformaci a k vytvoření oběhového hospodářství. To je také cílem ekoznaček pro úklidové služby (23) a čisticí prostředky (24), i když jejich účinnost v praxi není zřejmá. Pokud zákazníci nebudou akceptovat používání ekologických výrobků a postupů, může dojít ke zvýšení nákladů, které by vyvíjelo větší tlak na všechny složky nákladů. V důsledku toho se mohou rovněž zhoršit sociální a pracovní podmínky a bezpečnost a ochrana zdraví při práci. Toto vše může navíc způsobit také zúžení možností získání veřejných zakázek na straně malých a středních podniků (25). Proto je zapotřebí komplexní přístup k zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Z průzkumů vyplývá, že environmentální kritéria jsou příliš slabá na to, aby dodavatele skutečně motivovala k realizaci změn (26). Soukromí dodavatelé služeb, kterým záleží na životním prostředí, nemají možnost v plné míře využívat svůj potenciál, pokud veřejní zadavatelé nejsou ochotni hradit dodatečné náklady. Je tedy zapotřebí, aby došlo k větší profesionalizaci na straně zadavatelů. |
| --- | --- |

5.3

6.   Zohledňování sociálních a kvalitativních aspektů při zadávání veřejných zakázek

| 6.1 | Podle čl. 18 odst. 2 směrnice 2014/24/EU „členské státy přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění veřejných zakázek dodržovaly příslušné povinnosti v oblasti práva životního prostředí a sociálního a pracovního práva, jež vyplývají z práva Unie, vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo z ustanovení mezinárodního sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedených v příloze X“. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Příručka Evropské komise z října 2010 nazvaná Sociální nakupování (Buying Social) uvádí různé aspekty, které by sociální partneři měli zohledňovat a mezi něž patří zákaz dětské a nucené práce, požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví při práci, povinnost minimální mzdy, požadavky na sociální zabezpečení a obecněji důstojné pracovní normy (27). Jelikož se jedná o zákonné povinnosti, musí být respektovány bez ohledu na to, zda jsou nebo nejsou uvedeny v doložkách o plnění smlouvy. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Podle 98. bodu odůvodnění směrnice 2014/24/EU mohou být podmínky pro plnění zakázky také zaměřeny na usnadnění provádění opatření na podporu rovnosti žen a mužů na pracovišti a sladění pracovního a soukromého života. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Nemá-li docházet k tomu, aby se náklady práce používaly jako hlavní prvek soutěže mezi uchazeči, musí všichni uchazeči (včetně subdodavatelů) dodržovat místní minimální normy stanovené právními předpisy nebo závaznými a obecně platnými kolektivními smlouvami týkající se nákladů práce a standardní ustanovení ve smlouvách na veřejné zakázky. Závazné a obecně platné odvětvové kolektivní smlouvy mohou zaručit rovné podmínky |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ačkoli nástroje jako příručka k dosažení nejlepší hodnoty mohou zmírnit chudobu pracujících a přispět k sociální soudržnosti v členských státech EU, neposilují postavení sociálních partnerů na odvětvové úrovni a nepřispívají ani k jejich schopnosti zavádět závazné odvětvové systémy kolektivního vyjednávání. Členské státy, které mají v této oblasti pravomoci, budou muset pravidla pro uplatňování kolektivního vyjednávání při zadávání veřejných zakázek zpřísnit. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Veřejné instituce, jako jsou mateřské školy, školy, pečovatelské domy a nemocnice, se staly značkami a soutěží s jinými institucemi o zákazníky. „Čistota“ a kvalita úklidu se v této soutěži proto považují za rozlišovací faktor, který přímo přispívá ke spokojenosti uživatelů a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Nedostatečné uplatňování kvalitativních a sociálních aspektů při zadávání veřejných zakázek má také negativní dopady na fluktuaci pracovní síly, což je situace představující trojí ztrátu: pro zaměstnavatele, zákazníky i pracovníky (28). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Podpora vzdělávání a odborné přípravy na pracovišti zajišťuje vyšší kvalitu a práva pracovníků při zadávání veřejných zakázek. Odborné vzdělávání a odborná příprava, certifikace a oficiální uznávání kvalifikací přispívají k uznávání tohoto odvětví. Uznání jejich významu v nabídkovém řízení by posílilo jejich zhodnocení a umožnilo lepší pochopení nákladů, které představují pro podniky a které musí být dostatečně zohledněny v cenách i ve mzdách. Odpovědnost za školení pracovníků nese úklidová firma. Volba nejnižší nabídky přináší riziko, že si podniky nebudou moci dovolit investovat do školení a bezpečnosti (nebo do strojního zařízení, inovací a souvisejícího školení) více, než je zákonem požadované minimum. |
| --- | --- |

6.8

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=CS Doporučení Komise (EU) 2017

2

(3)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01.

4

(5)  Směrnice Rady 2001/23/ES (Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_cs.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, s. 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_cs.

8

(9)  Komise poskytuje zadavatelům veřejných zakázek řadu podpůrných nástrojů, nejen nástroj pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek, a všechny tyto aspekty by měly být brány v úvahu: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_cs.

9

(10)  Příslušnou úpravu obsahuje článek 69 směrnice EU o zadávání veřejných zakázek z roku 2014.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law (Budoucnost pracovního práva EU).

11

The Future of EU Labour Law

(12)  Společné prohlášení o dopadu pandemie COVID-19 na odvětví průmyslového čištění a údržby budov a nezbytná opatření k jeho ochraně, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/.

12

(13)  Eurofound (2019). Studie reprezentativnosti zaměřená na odvětví průmyslového čištění, s. 19: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf.

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf.

14

(15)  Bergfeld, Mark (2020), The Insanity of Making Sick People work (Nutit nemocné lidi pracovat je šílenství), Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy.

15

The Insanity of Making Sick People work

(16)  Bergfeld, Mark a Ylitalo, Jaana: Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight (Neviditelný evropský prekariát v jasném světle), Social Europe, 18. dubna 2019, https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat.

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning (Spojení tvořivosti a tvorby hodnot. Případová studie o denních úklidových službách), sv. VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining (Ergonomie a lidské faktory ve výrobě, zemědělství, stavebnictví, udržitelném rozvoji a těžbě).

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

(18)  Evidence from Public Administration Review (Důkazy získané na základě přezkumu veřejné správy), sv. 79, vydání č. 2, s. 193–202.

18

Evidence from Public Administration Review

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/.

19

(20)  Viz EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf a https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

20

(21)  SK-Clean Project.

21

(22)  Prohlášení organizace UNI Europa a Konfederace evropských bezpečnostních služeb (CoeSS): https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf a http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims.

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning.

24

(25)  Sofia Lundberg a Per-Olov Marklund (2016), Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vliv zadávání zelených veřejných zakázek na nabídky a ceny), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

25

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices

(26)  Sofia Lundberg a Per-Olov Marklund (2016), Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vliv zadávání zelených veřejných zakázek na nabídky a ceny), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices

(27)  Buying Social (Sociální nakupování), (pozn. pod čarou č. 43), s. 47.

27

Buying Social

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work (Expozice trhu a změny pracovní síly: protichůdná dynamika v řízení práce v oblasti subdodavatelských služeb).

28

Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu rozpravy zamítnuty, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 1.10

Vyškrtnout odstavec:

| | „EHSV vyzývá členské státy, aby ve fázi provádění veřejných zadávacích řízení v odvětví úklidových služeb věnovaly zvláštní pozornost všem zákonným a smluvním povinnostem týkajícím se sociálních a environmentálních aspektů a aspektů udržitelnosti a účinně kontrolovaly jejich dodržování.“ |
| --- | --- |

„EHSV vyzývá členské státy, aby ve fázi provádění veřejných zadávacích řízení v odvětví úklidových služeb věnovaly zvláštní pozornost všem zákonným a smluvním povinnostem týkajícím se sociálních a environmentálních aspektů a aspektů udržitelnosti a účinně kontrolovaly jejich dodržování.“

Výsledek hlasování:

| pro: | 61 |
| --- | --- |
| proti: | 105 |
| zdrželo se hlasování: | 9 |

pro:

61

proti:

105

zdrželo se hlasování:

9

Odstavec 2.1

Změnit:

| | „Hlavním účelem tohoto stanoviska je navrhnout doporučení pro využití veřejných zakázek ke zvýšení kvality pracovních míst a důstojnosti při práci v oblasti úklidových služeb a správy budov.“ |
| --- | --- |

„Hlavním účelem tohoto stanoviska je navrhnout doporučení pro využití veřejných zakázek ke zvýšení kvality pracovních míst a důstojnosti při práci v oblasti úklidových služeb a správy budov.“

Výsledek hlasování:

| pro: | 61 |
| --- | --- |
| proti: | 107 |
| zdrželo se hlasování: | 9 |

pro:

61

proti:

107

zdrželo se hlasování:

9

Odstavec 4.3

Změnit:

| | „Překážky omezující vstup na trh služeb v oblasti úklidu a správy budov jsou nízké nebo vůbec žádné. Úklidové služby jsou náročné na pracovní sílu – náklady na ni tvoří téměř 80 % příjmů těchto podniků a dodavatelé těchto služeb mají velmi nízké marže. Rozhodnutí veřejných nebo soukromých zákazníků o nákupu těchto služeb tak vedou k tlaku na snižování cen, což následně oslabuje sociální normy a snižuje důstojnost úklidové práce.“ |
| --- | --- |

„Překážky omezující vstup na trh služeb v oblasti úklidu a správy budov jsou nízké nebo vůbec žádné. Úklidové služby jsou náročné na pracovní sílu – náklady na ni tvoří téměř 80 % příjmů těchto podniků a dodavatelé těchto služeb mají velmi nízké marže. Rozhodnutí veřejných nebo soukromých zákazníků o nákupu těchto služeb tak vedou k tlaku na snižování cen, což následně oslabuje sociální normy a snižuje důstojnost úklidové práce.“

Výsledek hlasování:

| pro: | 61 |
| --- | --- |
| proti: | 108 |
| zdrželo se hlasování: | 8 |

pro:

61

proti:

108

zdrželo se hlasování:

8

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/37

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální těžba v Evropě – nová řešení pro udržitelnou produkci surovin

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/06)

| Zpravodaj: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Hilde VAN LAERE |

Zpravodaj:

Marian KRZAKLEWSKI

Spoluzpravodajka:

Hilde VAN LAERE

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědný orgán | schůze CCMI |
| Přijato v sekci | 2. 9. 2020 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 213/0/4 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědný orgán

schůze CCMI

Přijato v sekci

2. 9. 2020

Datum přijetí na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

213/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Digitalizace odvětví surovin EU je jedinečnou příležitostí, jak zvýšit odolnost evropských průmyslových dodavatelských řetězců, zlepšit environmentální výkonnost odvětví nerostných surovin a posílit transparentnost a dialogy s občany a komunitami postiženými těžbou. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Těžební společnosti, které zahájily digitální transformaci, zaznamenaly zlepšení v oblasti bezpečnosti, udržitelnosti, produktivity a marží. Avšak kombinace zvýšené konektivity, mobility, strojového učení a autonomního provozu vede k etickým, sociálním a regulačním otázkám, které by tvůrci politik měli promyslet předem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV uznává, že digitální transformace těžebního odvětví vyžaduje ambiciózní úsilí ustanovit právní a regulační změny a že toto úsilí je třeba vyvinout pod záštitou nadnárodních organizací / na úrovni mezinárodního práva. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV poukazuje na to, že je důležité mít globální, komplexní zpravodajskou síťovou strukturu pro nerostné suroviny, která podpoří digitální transformaci a informované rozhodování na úrovni EU. EHSV uznává úsilí Společného výzkumného střediska při vytváření a údržbě evropského informačního systému pro suroviny. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV se domnívá, že digitální transformaci odvětví surovin EU by měla doprovázet opatření na ochranu údajů, a uznává, že jsou zapotřebí přísně prosazované režimy za účelem ochrany citlivých údajů. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV doporučuje vypracovat regulační plán EU, který bude řešit problémy vzniklé v důsledku digitální transformace odvětví surovin, přičemž se bude zabývat tématy, jako je kybernetická bezpečnost, umělá inteligence, automatizace, víceúrovňová správa, těžba podmořských zdrojů a těžba ve vesmíru. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV dále doporučuje definovat a přijmout normy EU pro shromažďování údajů o nerostných zdrojích a naléhavě vyzývá členské státy, aby pravidelně shromažďovaly komplexní a ověřené údaje o těžbě, zpracování a recyklaci surovin a sdílely je se Společným výzkumným střediskem. To je důležité pro usnadnění provádění akčního plánu EU pro oběhové hospodářství. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV doporučuje stanovit přiměřená opatření v oblasti sociální podpory, která budou navržena tak, aby minimalizovala negativní dopady digitální transformace na pracovní sílu v oblasti těžby a pomohla těžebním komunitám transformovat jejich ekonomiky, a zabránit tak prohlubování stávajících sociálních nerovností mezi jednotlivci a skupinami obyvatelstva. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV dále doporučuje vypracovat a podpořit cloudovou infrastrukturu se základnou v EU, aby se zvýšila úroveň bezpečnosti aplikací 5G, cloud computingu a průmyslových platforem pro internet věcí. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV se domnívá, že digitalizace odvětví nerostných surovin má zásadní význam pro řešení hospodářské krize způsobené pandemií COVID-19 a pro podporu provádění Zelené dohody pro Evropu a plánu EU na podporu oživení. V této souvislosti je nanejvýš důležité stimulovat investice do digitalizace získávání a zpracování primárních (těžba) i sekundárních (recyklace) nerostných surovin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila, že evropské instituce zapojí sociální partnery v těžebním odvětví a budou je konzultovat při tvorbě politik i v rámci jakékoli iniciativy EU týkající se odvětví nerostných surovin. |
| --- | --- |

1.11

2.   Úvod

| 2.1 | EU čelí technologickým, společenským a environmentálním problémům souvisejícím s dodávkami surovin, které jsou základem její průmyslové činnosti a jež podporují kvalitu života jejího obyvatelstva. EU je zdrojem méně než 5 % světové produkce nerostných surovin (1) a na průmysl EU připadá přibližně 20 % celosvětové spotřeby nerostných surovin (2). Závislost EU na dovozu je obzvláště vysoká v případě vzácných kovů a prvků, které jsou nezbytné pro aplikace špičkových technologií a pro přechod na zelenou energii nastíněný v Zelené dohodě pro Evropu (COM(2019) 640). To dokládá iniciativa v oblasti surovin, kterou Komise zahájila v roce 2008 (COM(2008) 699), a její následné úsilí o posouzení kritičnosti dodávek a vypracování seznamu kritických surovin (nejnovější seznam byl zveřejněn v roce 2017 (3) a jeho aktualizovaná verze je součástí sdělení Komise o kritických surovinách (4)). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Technologický pokrok, který zlepšuje účinné využívání materiálů a zdrojů a usiluje o snížení množství odpadů a o recyklaci v souladu s akčním plánem EU pro oběhové hospodářství (COM(2015) 614, nedávno aktualizován sdělením COM(2020) 098), je zcela nedostatečný pro to, aby podpořil společenské potřeby a růst světové populace. Za těchto okolností budou primární suroviny (5) v hospodářství nadále hrát zásadní úlohu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Současně v mnoha zemích EU roste odpor veřejnosti vůči těžebním projektům a úsilí tohoto odvětví snížit svou environmentální stopu nezměnilo jeho (špatnou) pověst. Negativní dopady na životní prostředí, chybějící transparentnost a dialog a nedostatky týkající se rozdělení hospodářských přínosů na místní úrovni jsou znaky, které se obvykle připisují těžebnímu průmyslu (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V nedávné době rostoucí nacionalismus ve vztahu ke zdrojům v zemích produkujících suroviny a pandemie onemocnění COVID-19 otřásly závislostí průmyslu EU na globálních dodavatelských řetězcích. Vlády EU a mnozí průmysloví výrobci si uvědomili, že by závislost na dovozu surovin mohla zničit výrobní průmysl EU (odvětví surovin zajišťuje v EU okolo 350 000 pracovních míst, ale dalších více než 30 milionů pracovních míst se nachází v navazujících výrobních odvětvích, která závisejí na spolehlivém a bezproblémovém přístupu k nerostným surovinám (7)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Technologický pokrok a pokrok v oblasti komunikací prosazují začlenění digitálních technologií do všech oblastí obchodu, čímž zásadně mění způsob, jakým společnosti fungují a přinášejí hodnotu zákazníkům. Pro těžební odvětví EU je to jedinečná příležitost: těžební společnosti, které využívají digitální nástroje, mohou dosáhnout nových úrovní výkonnosti v celém hodnotovém řetězci, jež budou mít dlouhodobé pozitivní dopady na sociálně-ekonomický, environmentální a sociální rozměr. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Digitalizace odvětví surovin EU je jedinečnou příležitostí, jak zvýšit odolnost dodavatelských řetězců, zabývat se hospodářstvími se zásadně odlišnými vstupy a oživit provozní, sociální a environmentální excelenci odvětví a současně prosazovat pojem „digitální důl“. |
| --- | --- |

2.6

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Digitalizací v produkci surovin se rozumí využití informačních technologií, které zlepší získávání, uspořádání a sdělování údajů s cílem zlepšit výkonnost výrobních zařízení z hlediska technických, environmentálních a společenských ukazatelů. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitální technologie využívají veškeré dostupné znalosti a umožňují neustálé zlepšování a výrazné inovace. Přesné chápání interakcí během jednotlivých fází produkce, uvnitř hodnotových řetězců a napříč nimi a v rámci pracovní síly umožňuje kromě mnoha jiných aspektů nákladově účinnou produkci, sledování a údržbu zařízení, sledování zdravotní situace a prevenci rizik a připravenost a reakci na mimořádné situace. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitální transformace je stanovena v prioritní oblasti „Technologie pro výrobu primárních a druhotných surovin“ evropského inovačního partnerství pro suroviny (COM(2014) 297) v souladu se sdělením Komise Nová průmyslová strategie pro Evropu. Definuje suroviny jako jeden z hlavních prvků umožňujících zelenou a digitální Evropu konkurenceschopnou na světové úrovni. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV oceňuje úlohu Evropské rady pro inovace a Evropského inovačního a technologického institutu, jejichž cílem je oživit výstup nových služeb a produktů evropských institucí. Iniciativy v oblasti surovin podporují jejich významný podíl a propojují je s dalšími cíli, jako jsou transformace energetiky a mobility, pokročilá výroba, bezpečnost, potraviny a zdraví. Týkají se také především digitálního pokroku technologických řešení. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV podporuje činnost výzkumné skupiny EU při vypracovávání certifikační metody pro suroviny. To bude představovat posun k udržitelné těžbě nerostných surovin a kovů, který je zapotřebí k podpoře přechodu Evropy na čistou energii. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Určení příležitostí, jež díky digitální transformaci vznikají pro těžební odvětví EU, je zásadní částí přístupu k digitální strategii, který doporučuje EHSV. Určené příležitosti by se měly posoudit z hlediska jejich možné hodnoty pro organizace a společnost a uskutečnitelnosti provádění. |
| --- | --- |

3.6

3.7   Sociální aspekty

| 3.7.1 | Digitální transformace již ovlivňuje tradiční role v rámci pracovní síly v oblasti těžby, kdy se objevují funkce, jako jsou mimo jiné odborníci na nové technologie, datoví analytici a vědečtí pracovníci, specialisté na data velkého objemu, umělou inteligenci a strojové učení a systémoví inženýři. V důsledku toho se očekává, že poklesnou rutinní úkoly spojené s pozicemi, jako jsou operátoři zařízení, analytici v oblasti organizace a řízení práce a těžební dělníci (8). |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Vzhledem k digitalizaci odvětví a jeho transformaci musí zaměstnanci absolvovat odpovídající odbornou přípravu, aby byli schopni čelit výzvám průmyslu 4.0 a budoucím technologickým změnám. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Změny v povaze a složení pracovní síly spolu s prováděním modelu „pracuj kdekoli a kdykoli“, který digitální transformace umožňuje, budou mít významný dopad na tradiční těžební komunity v Evropě. To vyžaduje proaktivní přístup založený na inkluzivních sociálních dialozích, jež komunitám pomohou pochopit jejich základní kapacity a podpoří přechod jejich ekonomik do nových oblastí. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | EHSV je přesvědčen, že vzhledem k výzvám, které představují digitalizace těžebního odvětví a hrozby pro toto odvětví v důsledku pandemie COVID-19, by Evropská komise měla podpořit současné požadavky sociálních partnerů v těžebním průmyslu na evropské úrovni prostřednictvím stávajícího odvětvového sociálního dialogu v těžebním průmyslu. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila, že evropské instituce zapojí sociální partnery v těžebním odvětví a budou je konzultovat při tvorbě politik i v rámci jakékoli iniciativy EU týkající se tohoto odvětví. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | EHSV se proto domnívá, že je třeba, aby Komise spolu se sociálními partnery v rámci výboru pro kolektivní vyjednávání co nejrychleji vytvořila síť odvětvových rad pro dovednosti a zaměstnanost v těžebním průmyslu, a to jak na evropské, tak i vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.7.6

4.   Průlomové koncepce a řešení pro udržitelný průzkum, těžbu a/nebo zpracování

| — | Průkopnické koncepce a řešení pro průzkum, těžbu a recyklaci nerostných surovin jsou nezbytné za účelem posílení postavení Evropy na celosvětové úrovni. Očekává se, že nové přístupy a technologie usnadní přístup Evropy k udržitelně produkovaným surovinám a současně také získají důvěru společnosti v čisté a bezpečné metody těžby a zpracování. |
| --- | --- |

—

Průkopnické koncepce a řešení pro průzkum, těžbu a recyklaci nerostných surovin jsou nezbytné za účelem posílení postavení Evropy na celosvětové úrovni. Očekává se, že nové přístupy a technologie usnadní přístup Evropy k udržitelně produkovaným surovinám a současně také získají důvěru společnosti v čisté a bezpečné metody těžby a zpracování.

| — | Znalosti geologické situace, nerostných ložisek a jejich využívání jsou nesourodé a proměnlivé a složitost koloběhu materiálů, příslušných politik, tendencí trhu, technologických trendů, environmentálních otázek a společenského dopadu vyžaduje kombinaci odborných znalostí z mnoha oblastí za účelem využití přínosů digitalizace. |
| --- | --- |

—

Znalosti geologické situace, nerostných ložisek a jejich využívání jsou nesourodé a proměnlivé a složitost koloběhu materiálů, příslušných politik, tendencí trhu, technologických trendů, environmentálních otázek a společenského dopadu vyžaduje kombinaci odborných znalostí z mnoha oblastí za účelem využití přínosů digitalizace.

4.1   Metody a nástroje zpravodajství v oblasti nerostných surovin

4.1.1   Vytvoření datových center geologických věd pro Evropu

| 4.1.1.1 | Dostupnost, přístupnost a návratnost nerostných surovin, kovů, energie a dalších podpovrchových zdrojů je v současné společnosti více než kdy jindy zásadní otázkou. Evropský parlament, Evropská komise a několik iniciativ EU v politických oblastech, např. iniciativa v oblasti surovin (9), směrnice o podzemních vodách (10) a směrnice o zachycování a ukládání uhlíku (11), potřebují přístup k příslušným podpovrchovým údajům. |
| --- | --- |

4.1.1.1

| 4.1.1.2 | Společné výzkumné středisko Evropské komise v současnosti vypracovává informační systém týkající se surovin, který bude mít hospodářský, sociálně-ekonomický a environmentální rozměr – RMIS 2.0 (12). Poskytnuté informace jsou však neúplné a nepokrývají stejně podrobně všech 27 členských států EU. |
| --- | --- |

4.1.1.2

| 4.1.1.3 | V současnosti jsou údaje jen částečně dostupné a většinu času nejsou harmonizované, a není tedy možné je srovnávat mezi zeměmi. Je třeba standardizovat formáty údajů a vypracovat algoritmy, které budou moci sloužit jako most mezi různými datovými systémy. |
| --- | --- |

4.1.1.3

| 4.1.1.4 | EHSV se domnívá, že začlenění komplexní zpravodajské síťové struktury pro nerostné suroviny do systému RMIS Společného výzkumného střediska za využití spolehlivých harmonizovaných údajů je prvořadé; poskytlo by to Evropské komisi a členským státům přístup k informacím a znalostem na podporu udržitelného využívání podpovrchových vrstev při řešení problémů Evropy. |
| --- | --- |

4.1.1.4

| 4.1.1.5 | EHSV naléhavě vyzývá všechny členské státy EU, aby shromažďovaly a sdílely informace o surovinách s cílem pravidelně vkládat údaje do systému RMIS Společného výzkumného střediska. EHSV se domnívá, že aby se zabránilo zkreslení a chybám, měly by být údaje poskytnuté Společnému výzkumnému středisku před zahrnutím do systému RMIS ověřovány z hlediska přesnosti. Společné výzkumné středisko by mělo dostávat finanční prostředky na údržbu a pravidelnou aktualizaci tohoto informačního systému. |
| --- | --- |

4.1.1.5

4.1.2   Simulace postupu

| 4.1.2.1 | Emise, zpětné získávání, ochranu vodních zdrojů atd. lze simulovat: může jít o násobné souběžné simulace za využití různých předpokladů ohledně mezních podmínek a východisek, které povedou k odhadům pravděpodobnosti různých výsledků, jež by bylo možné využít ke kontrole a na podporu rozhodování. |
| --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Vývoj výpočetních technik pro simulaci postupu a dostupnost dat velkého objemu (datové soubory o velikosti překračující schopnost běžných softwarových nástrojů zachycovat, organizovat, spravovat a zpracovávat je v rámci přijatelné uplynulé doby) zvýšily přesnost simulací, které představují příčinné vztahy mezi kontrolovanými vstupy a odpovídajícími výstupy. Simulace postupu mohou být obzvláště důležité při posuzování vlivů na životní prostředí a bezpečnost a mohly by usnadnit transparentnost a dialog během povolovacích postupů. |
| --- | --- |

4.1.2.2

4.1.3   Dálkový průzkum Země

| 4.1.3.1 | Využívání údajů z dálkového průzkumu Země pocházejících například z programu Copernicus, které bude zahrnovat analýzu prostorových dat a integraci se softwarem pro geografický informační systém, může být zdrojem cenných informací k pokročilým simulacím a vytvoření „digitálních dvojčat“, které umožní rychlé reakce na změny a spolehlivé rozhodování. Kombinace údajů z dálkového průzkumu Země s údaji z terénu shromážděnými pomocí čidel a bezpilotních letadel je v těžebním odvětví stále běžnější. Při mnoha těžebních činnostech se běžně provádí pozemní a podvodní průzkum za využití bezpilotních letadel za účelem odhadnutí zásob a skládek odpadu. |
| --- | --- |

4.1.3.1

| 4.1.3.2 | Propojení údajů z dálkového průzkumu Země s údaji z terénu (z místních čidel) v softwaru pro geografický informační systém lze využít ke sledování úrovně podzemních vod, pohybů pevniny, znečištění povrchové vody a mnoha dalších údajů o životním prostředí v reálném čase. Pokud budou tyto údaje zveřejněny a chráněny proti manipulaci (např. pomocí technologií, jako je blockchain), mohly by podpořit důvěru v těžební odvětví a usnadnit dialog se zúčastněnými stranami. Bylo by vhodné zvážit a inspirovat se postupy v oblasti správy údajů a informací, které již dlouhou dobu fungují v rozvinutých zemích se silným těžebním průmyslem, např. v Kanadě nebo v Jižní Africe. |
| --- | --- |

4.1.3.2

4.1.4   Virtuální realita

| 4.1.4.1 | Virtuální realitu začíná mnoho společností běžně využívat při výkladu 3D modelů svých dolů. V budoucnosti může být významnější rozšířená realita, ve které mohou geologové nebo inženýři při pobytu v dole využívat zařízení, které jim umožní vidět model překrývající jejich pohled na geologickou strukturu nebo samotný důl. To přinese pokročilé a účinné prostředky pro validaci modelů a kontrolu pokroku vývoje dolů. |
| --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | Virtuální realitu stále více využívají univerzity a školicí střediska s cílem zajistit studentům a stážistům těžební kontext odpovídající „skutečnému životu“. Možnost provádět vzdělávací simulace navržené za účelem usnadnění vybudování praktických znalostí v oblastech, jako je reakce na nehody, je jednou z hlavních výhod této technologie. |
| --- | --- |

4.1.4.2

5.   „Inteligentní důl“

| — | Digitalizace je katalyzátorem, který napomáhá tomu, aby se těžební činnosti staly inteligentnějšími, tím, že využívá digitální nástroje a postupy, díky nimž jsou tyto činnosti vybavené přístroji, propojené a inteligentní. |
| --- | --- |

—

Digitalizace je katalyzátorem, který napomáhá tomu, aby se těžební činnosti staly inteligentnějšími, tím, že využívá digitální nástroje a postupy, díky nimž jsou tyto činnosti vybavené přístroji, propojené a inteligentní.

| — | Doly se budou prostřednictvím digitální transformace za účelem automatizace od počátku navrhovat odlišně pomocí metod, jež budou individuálně přizpůsobeny a vyváženy podle tělesa nerostné suroviny a změn při provádění omezeném automatizací. |
| --- | --- |

—

Doly se budou prostřednictvím digitální transformace za účelem automatizace od počátku navrhovat odlišně pomocí metod, jež budou individuálně přizpůsobeny a vyváženy podle tělesa nerostné suroviny a změn při provádění omezeném automatizací.

| — | Digitální transformace pomůže odstranit úmrtí a zranění v těžebním prostředí. Může vést k výrazným změnám v oblasti kapitálové náročnosti a provozních nákladů, poskytnout přístup ke zdrojům z nerostných ložisek, jež dříve nebylo možné těžit, a díky selektivní těžbě vést k nižší environmentální stopě. |
| --- | --- |

—

Digitální transformace pomůže odstranit úmrtí a zranění v těžebním prostředí. Může vést k výrazným změnám v oblasti kapitálové náročnosti a provozních nákladů, poskytnout přístup ke zdrojům z nerostných ložisek, jež dříve nebylo možné těžit, a díky selektivní těžbě vést k nižší environmentální stopě.

5.1   Inteligentní predikce těžby

| 5.1.1 | Predikce mimo jiné znamená předpověď environmentálních parametrů, ve kterých pracují důlní dělníci, přičemž zvláštní důraz se klade na rizika. K účinným systémům predikce, které již těžební průmysl využívá, patří prediktivní údržba, která slouží k upřednostnění preventivních opatření před opravami, a to pomocí shromažďování údajů o využití strojů a parametrech procesů. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Predikce může hrát významnou úlohu při bezpečnosti těžebních činností. Zachycování a začleňování údajů ze sledování terénu a údajů o vybavení může poskytnout přesný obraz provozního prostředí, které má být kontrolováno nástroji pro analýzu postupů. To by významně zlepšilo pracovní podmínky, zejména v podzemních dolech. EHSV se domnívá, že digitalizace může účinně přispět k bezpečnosti těžební činnosti a že součástí inteligentního dolu by měly být systémy predikce. |
| --- | --- |

5.1.2

5.2   Internet věcí

| 5.2.1 | Vypracování norem a stavebních prvků pro platformu průmyslového internetu věcí pro těžební průmysl by mohlo posílit spojení kybernetických a reálných systémů v dolech EU za účelem zlepšení rozhodovacích postupů. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Platforma průmyslového internetu věcí by se měla zabývat zdravotními a bezpečnostními aspekty, environmentální výkonností, účinným využíváním zdrojů a koordinací činnosti v reálném čase. Návrh a podpora platformy EU v oblasti průmyslového internetu věcí pro těžební odvětví by se měly stát prioritou. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Aby se zabránilo rizikům týkajícím se kybernetické bezpečnosti, EHSV navrhuje, aby byly stavební prvky platformy průmyslového internetu věcí navrženy pro místní intranety věcí, přičemž by byly pomocí fyzického přenosu údajů nebo zabezpečených firewallů připojeny k internetu. |
| --- | --- |

5.2.3

5.3   Technologie blockchain. Transparentnost dodavatelského řetězce

| 5.3.1 | Inovativním řešením, které zamezuje manipulaci s údaji, je blockchain. Využití blockchainu v dodavatelském řetězci nerostných surovin by mohlo zlepšit transparentnost dodavatelského řetězce a sledovatelnost a snížit administrativní náklady. EHSV poukazuje na to, že technologie blockchainu usnadňuje dodržení souladu s nařízením EU o zodpovědném získávání nerostných surovin (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017 (13)). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Další uplatnění blockchainu zahrnuje shromažďování a šíření údajů o životním prostředí. Zvýšením důvěry v údaje by blockchain mohl usnadnit oslovení veřejnosti a zapojení v sousedství těžebních komunit. |
| --- | --- |

5.3.2

5.4   Sítě páté generace a cloud computing

| 5.4.1 | Ukládání primárních údajů v cloudu se rychle stává nepraktickým (a je ve skutečnosti zbytečné), neboť objem údajů se zvyšuje na terabyty a více. Rychlost přenosu údajů v současnosti omezuje jeho užitečnost. Zavedení sítí páté generace však toto změní, neboť umožní rychlý přenos, zpracování a nákladově účinné ukládání a vyhledávání dat velkého objemu. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Využívání cloudového úložiště obnáší závažné riziko: pokud těžební společnost využije obchodní službu v podobě cloudového úložiště, míra bezpečnosti, jíž může dosáhnout, zcela závisí na důvěře, kterou má v poskytovatele služeb. Mnoho poskytovatelů využívá cloudové servery umístěné mimo EU a to může ohrozit bezpečnost tohoto systému. EHSV se domnívá, že přijetí sítí páté generace v EU by měly doprovázet pobídky ke zvýšení nabídky poskytovatelů cloudu se sídlem v EU. |
| --- | --- |

5.4.2

5.5   Kybernetická bezpečnost

| 5.5.1 | EHSV podporuje striktní vymáhání režimů, které zabrání tomu, aby citlivé údaje opustily zabezpečenou oblast. Kybernetickou bezpečnost lze významně zlepšit tím, že těžební systémy nebudou připojeny k internetu. V „inteligentním dole“ lze využít všechny inteligentní technologie, včetně intranetu věcí – jen je třeba neposkytovat k nim přístup zvnějšku. Vše, co musí být spojeno s ústředím podniku nebo vnějším světem, by mělo být bezpečně přeneseno ze sítě dolu na oddělený server, který je spojen s vnějším světem. |
| --- | --- |

5.5.1

5.6   Umělá inteligence

| 5.6.1 | Umělá inteligence pokrývá řadu různých technologií, včetně tzv. systémů hlubokého učení. Dosud našla specializované uplatnění v oblastech, jako je zpracování obrazu (například pro průzkum nerostných surovin) a systémy neuronových sítí pro identifikaci a klasifikaci nerostných surovin. Další praktické uplatnění pro těžební odvětví zahrnuje využívání analýz a algoritmů v oblasti strojového učení při simulacích postupů a v systémech predikce. |
| --- | --- |

5.6.1

5.7   Integrovaná automatizace

| 5.7.1 | Subjekty, které nejsou spojeny s těžebním průmyslem (např. Tesla nebo Google), rychle vyvíjejí technologii samořízených vozidel. Protože jsou doly kontrolovaným prostředím, může se zde rychle využít s tím, jak jsou zaváděny nové schopnosti. Mohou být rovněž rychle zavedeny další druhy automatizace, obvykle však mají podobu vzdálených operací řízených člověkem (za asistence počítače), nikoli zcela samostatných operací. Kvůli obavám týkajícím se odpovědnosti (a budoucí regulace) je sporné, zda bude rozvoj plné automatizace všech těžebních postupů ze střednědobého hlediska hospodářsky životaschopný. |
| --- | --- |

5.7.1

6.   Budování udržitelných a odpovědných strategických partnerství se třetími zeměmi

| — | Posouzení EU týkající se kritičnosti ukazuje, že je nezbytná větší diverzifikace dovozu kritických surovin ze třetích zemí. |
| --- | --- |

—

Posouzení EU týkající se kritičnosti ukazuje, že je nezbytná větší diverzifikace dovozu kritických surovin ze třetích zemí.

| — | Je zapotřebí lepší strategická hospodářská diplomacie na úrovni EU, aby se rozrůznil přístup ke zdrojům na základě udržitelného zajišťování surovin. |
| --- | --- |

—

Je zapotřebí lepší strategická hospodářská diplomacie na úrovni EU, aby se rozrůznil přístup ke zdrojům na základě udržitelného zajišťování surovin.

6.1   Výzkum a inovace

| 6.1.1 | Rámcové programy EU v oblasti výzkumu a inovací již podporují mezinárodní spolupráci se třetími zeměmi ve výzvách k podávání návrhů týkajících se nerostných surovin. Normativnější přístup k další spolupráci s technologicky vyspělými zeměmi bohatými na zdroje (jako jsou např. Austrálie, Kanada, Japonsko, Jižní Afrika a Spojené státy) v oblasti digitální transformace těžby by však pomohl při budování spojení, jež by podpořila hospodářskou diplomacii EU. EHSV doporučuje přijmout tento normativní přístup v nadcházejícím rámci programu Horizont. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Rovněž vzdělávání by se mělo využít jako nástroj s cílem podpořit ekonomickou diplomacii EU v tématech týkajících se surovin. Mezinárodně uznávané vzdělávací programy vytvořené v Evropě, které zajišťují průkopnický a inovativní vzdělávací obsah zaměřený na témata týkající se digitalizace dolů, by se mohly stát účinným nástrojem ekonomické diplomacie EU. |
| --- | --- |

6.1.2

7.   Nové hranice

7.1   Zpětné získávání kovů a nerostných surovin z mořských zdrojů

| 7.1.1 | Provádí se řada výzkumů technologických řešení v oblasti těžby a zpracování nerostných surovin a kovů z mořských zdrojů, včetně mořské vody, a/nebo z mořského dna. EHSV se domnívá, že těžba minerálů a kovů z moře by měla být přísně posuzována z hlediska odpovídajících dopadů na životní prostředí. |
| --- | --- |

7.1.1

7.2   Využívání vesmírných zdrojů

| 7.2.1 | Evropská kosmická agentura plánuje zahájit do roku 2025 těžbu zdrojů, které mohou pomoci podpořit pobyty a výzkum na Měsíci. Možné zdroje z Měsíce zahrnují zpracovatelné materiály, jako jsou těkavé látky a nerostné suroviny (na stavbu a ochranu před zářením a mikrometeoroidy), které by spolu s geologickými strukturami, jako jsou lávové tunely, mohly umožnit osídlení Měsíce. |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Těžba ve vesmíru vede ke vzniku právních otázek, na které v současnosti neexistuje jasná odpověď, neboť nedostatečný soubor mezinárodního práva platný pro vesmírnou činnost zaostává za technologickým pokrokem, který pohání kosmický průmysl. EHSV se domnívá, že EU by měla tuto mezeru zaplnit a zaujmout vedoucí úlohu při definování stabilního a mezinárodně uznávaného právního rámce, který zajistí spravedlivé, bezpečné, odpovědné a udržitelné využívání vesmíru. |
| --- | --- |

7.2.2

8.   Po krizi onemocnění COVID-19

| 8.1 | Světová pandemie onemocnění COVID-19 zdůrazňuje význam digitální transformace. V těchto časech zvyšující se nestability a nepředvídatelnosti se těžební činnost na celém světě musí potýkat s hrozbou úplného uzavření nebo omezené pracovní síly, jejíž pravděpodobnost nadále vzrůstá s tím, jak se koronavirus šíří. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EHSV se domnívá, že vzhledem k výzvám, které přináší digitalizace, a k hrozbám, které odvětví nerostných surovin přinesla pandemie COVID-19, by Evropská komise měla prosazovat komplexní dialogy mezi sociálními partnery prostřednictvím stávajícího mechanismu pro odvětvové sociální dialogy (v těžebním průmyslu). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Hlavní otázkou na další cestě bude, jak těžební společnosti využívají a uplatňují digitální technologie, což se propojilo s tím, kolik společností řeší pandemii. Veškeré pracovní síly musí pracovat virtuálně a osvojit si nové technologie, přičemž nařízení týkající se omezení fyzického kontaktu znamenají, že sledování operací na dálku nikdy nebylo nezbytnější. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EU a členské státy musí digitální transformaci těžebního odvětví EU aktivně podporovat. Jedná se o zásadní krok ke zvýšení odolnosti průmyslu EU a hodnotového řetězce surovin. Doly využívající digitální technologie, včetně integrované automatizace, kognitivní sítě a využívání analýz v reálném čase, jsou účinnější, čistší a bezpečnější. V „inteligentních dolech“ lze snáze dosáhnout snížené environmentální stopy a bezpečnějšího prostředí, a to je rozhodující pro to, aby veřejnost jejich činnost v Evropě přijala. |
| --- | --- |

8.4

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nerostné suroviny pro zemědělství (např. uhličitan draselný) a energetiku (např. uran a uhlí) nejsou v těchto údajích zahrnuty.

1

(2)  Pro další informace viz Eunomia, 2015, Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (Studie o konkurenceschopnosti odvětví primárních a sekundárních nerostných surovin v EU, k dispozici na adrese http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) a 2018 EU Raw Materials Scoreboard (Srovnávací tabulka EU pro suroviny za rok 2018), zveřejněno Evropskou komisí (k dispozici na adrese https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

Eunomia, 2015, Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Primárními surovinami se rozumí materiály (nerostné suroviny / kovy), které se těží ze země a zpracovávají. Druhotnými surovinami se rozumí materiály, které se získávají recyklací.

5

(6)  Těžební průmysl má nicméně podporu těžebních komunit a regionů v celé Evropě.

6

(7)  Pro více informací o přidané hodnotě surovin a pracovních místech viz 2018 EU Raw Materials Scoreboard (Srovnávací tabulka EU pro suroviny za rok 2018, k dispozici zde).

7

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(8)  McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. Discussion Paper (Změna v dovednostech, automatizace a budoucnost pracovní síly. Diskusní dokument). McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (konzultováno dne 3. června 2019).

8

(9)  Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě – Iniciativa v oblasti surovin: uspokojení kritických potřeb pro růst a zaměstnanost v Evropě (SEK(2008) 2741) / KOM(2008) 699 v konečném znění.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu.

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

11

(12)  Viz https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

13

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Směrem ke strukturovanému zapojení mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti v rámci rozhodovacího procesu EU“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/07)

| Zpravodaj: | Cillian LOHAN (IE-III) |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Cillian LOHAN (IE-III)

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 8.7.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/0/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.2.2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

8.7.2020

Přijato na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Mezigenerační aspekt politik v oblastech klimatu a udržitelného rozvoje a prováděcí mechanismy se musí odrážet v silném a smysluplném zapojení mládeže ve všech fázích rozhodovacích procesů EU, od vypracovávání legislativních návrhů a iniciativ až po provádění, monitorování a navazující činnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Provádění cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím Zelené dohody pro Evropu si žádá nový přístup k inkluzivnějšímu modelu víceúrovňové správy, který by vtáhl mladé lidi do středu procesu zapojení a přesáhl rámec schůzí ad hoc a pouhých výzev ke konzultacím. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV navrhuje vytvoření kulatých stolů mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti, které by hostil EHSV ve spolupráci s Evropskou komisí a Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dále navrhuje zařazení delegáta mládeže do oficiální delegace EU na zasedáních konference smluvních stran UNFCCC. Dále EHSV navrhuje začlenění delegáta mládeže jakožto dalšího člena delegace EHSV, která má na takových akcích status pozorovatele. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV bude usilovat o posílení hlasu mladých lidí a mládežnických organizací prostřednictvím vhodného zapojení do stanovisek týkajících se klimatu a udržitelnosti, kdy bude proaktivně usilovat o získání názoru zástupců mládeže a bude je soustavně zvát jako řečníky na akce EHSV. Současně požádá o to, aby stejnou příležitost být vyslyšeni měli zástupci mládeže i na půdě jiných orgánů EU, například v Evropském parlamentu. |
| --- | --- |

1.5

2.   Úvod

| 2.1 | Agenda OSN pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a 17 cílů udržitelného rozvoje OSN (1) byly přelomové v tom, že se mezinárodní společenství rozhodlo řešit globální problémy integrovaným propojením hospodářského, environmentálního a sociálního rozměru. Agenda 2030 je projekt zaměřený na lidi navržený tak, aby nebyl nikdo opomenut, a mezigenerační spravedlnost je koncept přirozeně související s udržitelností. Na mladou generaci by neměla dopadnout povinnost řešit následky neudržitelných politik, na jejichž utváření se nepodílela. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Svět dnes čelí klimatické krizi. Reakce vlád na stav klimatu proto nebyla dostatečná a svět nesměřuje ke splnění cíle Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje. Občanská společnost důrazně vyzývá k přijetí ambicióznějších a naléhavých opatření v oblasti klimatu. Nejdramatičtější ukázkou těchto výzev jsou stávky mládeže za klima. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pro první polovinu roku 2020 byla určující globální pandemie vyvolaná onemocněním COVID-19. Bezprecedentní reakce na tento virus bude mít dlouhodobý vliv na krátkodobé a střednědobé hospodářské prognózy. Přípravu balíčků finanční pomoci nelze ignorovat. Ve chvíli, kdy dnešní mládež začne pracovat, bude stále zažívat finanční důsledky pandemie COVID-19. Navíc budou mladí lidé i nadále pociťovat vliv pandemie COVID-19 na své duševní zdraví, vzdělávání a celkové zapojení do společnosti. Přístup udržitelného rozvoje spočívající ve vyvážení finančních, společenských a environmentálních potřeb je v tomto kontextu ještě relevantnější. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Oznámená finanční podpora na oživení povede k zátěži pro budoucí generace. Měla by existovat spravedlnost ohledně toho, jak jsou zdroje a příležitosti využívány mezi generacemi. Podpora poskytovaná jednotlivým odvětvím v plánech pro období po pandemii COVID-19 by měla zohlednit požadavky mladých lidí v oblasti klimatu a jejich právo na zdravější a udržitelnější budoucnost. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Plán na podporu oživení Evropy (2), který oznámila předsedkyně Komise von der Leyen, odráží potřebu zajistit, že hospodářské oživení bude založeno na zásadách Zelené dohody pro Evropu a bude přispívat jak oblasti klimatu, tak udržitelnosti. Tento plán na podporu oživení má potenciál stát se balíčkem stimulačních opatření. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | David Boyd, zvláštní zpravodaj OSN pro lidská práva a životní prostředí, upozornil v polovině dubna k tomu, že státy nesmí využívat pandemii COVID-19 jako záminku k oslabení ochrany životního prostředí a vymáhání jejího dodržování, a to poté, co několik vlád ohlásilo plány na zmírnění norem na ochranu životního prostředí nebo zmírnění dalších souvisejících opatření, jako jsou požadavky na sledování a vymáhání požadavků na ochranu životního prostředí (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vzhledem ke globální environmentální krizi, která nastala dříve než COVID-19, jsou takové kritiky iracionální a nezodpovědné a ohrožují práva zranitelných a marginalizovaných osob. Taková politická prohlášení budou mít pravděpodobně za následek zrychlené zhoršování životního prostředí a budou mít negativní vliv na širokou škálu lidských práv, zejména na právo na život, zdraví, vodu, kulturu a potraviny a rovněž na právo žít ve zdravém životním prostředí. COVID-19 zdůraznil, jak je důležité, abychom měli bezpečné, čisté a udržitelné přírodní prostředí. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vzhledem k tomu, že cíle udržitelného rozvoje mají být nyní naplňovány prostřednictvím Zelené dohody pro Evropu, mělo by to v zásadě vést k diskusi o posunu paradigmatu směrem k participativnímu modelu víceúrovňové správy pro udržitelný rozvoj. Mladí lidé by měli být součástí tohoto nového modelu správy a měli by mít možnost zapojit se do rozhodovacího procesu na úrovni EU strukturovaným a formálním způsobem, který přesáhne rámec pouhých konzultací a schůzí ad hoc. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Mládežnické organizace hrají v této souvislosti důležitou roli, neboť zastupují zájmy milionů mladých lidé v Evropě a po celém světě prostřednictvím svých širokých sítí. Jsou klíčovými aktéry, kteří zajistí, aby byli mladí lidé v orgánech nejen zastoupeni, ale aby se zároveň mohli smysluplně podílet na rozhodovacím procesu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Mládežnické organizace mohou zastávat mnohé další úlohy. Práce s mládeží a neformální učení mládeže mají pozitivní dopad na udržitelný rozvoj, neboť jejich cílem je získat kompetentní mladé osobnosti, jež budou aktivně přispívat naší společnosti. Mládežnické organizace mohou rovněž pomoci posílit hlasy mládeže, s cílem kolektivně usilovat o udržitelný rozvoj na místní, vnitrostátní, regionální a globální úrovni a vyzývat vlády a instituce k odpovědnosti za své závazky. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kvalitní zapojení mládeže a mechanismy jejího zastoupení vytvářejí příležitost pro partnerství mezi tvůrci politik, mladými lidmi a mládežnickými organizacemi při utváření rozhodnutí, jež ovlivňují životy mladých lidí. Je také důležité využít tuto příležitost k tomu, aby se zajistila stabilita a odolnost našich demokracií, pro něž je zapojení všech skupin společnosti do rozhodovacích procesů nutnou podmínkou. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Všechny aspekty politiky musí zohledňovat dopad na mládež a její vyhlídky, a to i pro budoucí generace. Úloha mládeže je obzvláště důležitá, uvažujeme-li o sociálních aspektech a politikách, které obstojí i v budoucnu, a to od investic v oblasti změny klimatu až po strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Toto stanovisko se bude zabývat možnostmi formálního zapojení mladých lidí na institucionální úrovni a bude jedním ze stavebních prvků nového strukturovaného přístupu k zapojení mládeže na úrovni EU. Stanovisko rovněž navrhne EHSV doporučení, jak lépe začlenit mladé lidi do pracovních postupů Výboru. Jejich názory tak budou výrazněji zastoupeny a hlas EHSV se stane z mezigeneračního hlediska spravedlivější. |
| --- | --- |

2.13

3.   Vazba mezi změnou klimatu a potřebou zapojení mládeže

| 3.1 | Mladí lidé mají právo mluvit do věcí, jež se jich týkají. Právo na zapojení je zakotveno v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030, která uznává mládež jako „rozhodujícího aktéra změn“, jak je stanoveno v cílech udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Žádné jiné téma nemobilizovalo v posledních letech více mladých lidí po celém světě než změna klimatu. Mladí lidé ve věku 15 až 24 let představují 16 % světové populace a do roku 2030 se bude jednat o 1,3 miliardy lidí. Rozhodnutí týkající se oblasti změny klimatu a dalších environmentálních otázek, která přijmou dnešní političtí představitelé, budou mít vliv na příští generace. Tento princip je znám jako mezigenerační spravedlnost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mladí lidé mají energii, kreativitu a motivaci, aby zpochybňovali stávající neudržitelné modely. Sociální změna vedená mladými lidmi přesahuje generační, kulturní a zeměpisné hranice. Mladí lidé jsou méně svázáni ideologickými a institucionálními strukturami a projevili svou schopnost myslet inovativně a vytvářet novátorská řešení pro společnost jako celek. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vzhledem k tomu, že změna klimatu narušuje základní věci, které potřebujeme k životu – přístřeší, potraviny a vodu –, je považována za největší světovou hrozbu pro zdraví lidstva v 21. století. Děti a mladí lidé jsou dopady změny klimatu ohroženi nejvíce, přičemž Světová zdravotnická organizace odhaduje, že děti utrpí více než 80 % onemocnění, zranění a úmrtí, která lze připsat změně klimatu. Děti také více vnímají nepřímé důsledky změny klimatu, například nedostatek potravin, konflikty mezi skupinami, ekonomické vysídlení a migraci. Zranitelnost dětí zvýraznila pandemie COVID-19, neboť jejich expozice byla jednoznačně definována jako expozice skupiny, která je závislá na jiných subjektech. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Navíc psychosociální dopady změny klimatu nevyplývají jen z přímého pociťování jejích důsledků, nýbrž i zprostředkovaně ze zkušeností a znalosti hrozby, kterou představuje do budoucna. Zřetelně vidíme široce rozšířené emoční reakce na změnu klimatu, a to i v zemích s vysokými příjmy, které dosud netrpí jejími přímými důsledky. Podle průzkumů zažívá mnoho mladých lidí obavy, smutek, strach a pocity bezmoci. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Klimatická krize navíc způsobuje rozklad našich hospodářských struktur a struktur sociální podpory. Mladí lidé musí zápasit se závažnými hospodářskými, sociálními, kulturními, politickými a environmentálními problémy, které zdědili po předchozích generacích. Mladí lidé jsou neúměrně zatíženi hospodářskou krizí a následnými úspornými opatřeními. Ti nejvíce znevýhodnění z řad mladých lidí zažívají úzkost a dlouhodobou chudobu. Potýkají se i s dalšími překážkami, například s náročnými životními podmínkami a překážkami v přístupu k pracovním příležitostem, vinou své výchozí socioekonomické situace, sexuální orientace, pohlavní identity a vyjádření pohlavní identity, etnického původu nebo rasy, statusu přistěhovalců, postižení, popřípadě jiných charakteristik. |
| --- | --- |

3.6

4.   Poučení ze stávajících struktur a procesů

| 4.1 | Během posledních osmnácti měsíců jsme viděli děti a mladé lidi z celého světa, kteří stávkovali a volali po změně. Někteří jsou inspirováni známými aktivisty na celosvětové nebo národní úrovni, jiní se inspirují navzájem, další již nemohou dále tolerovat trvající podporu společnosti „růstu za cenu jakýchkoli nákladů“ ani využívání veřejných peněz na podporu neudržitelných praktik, například dotace na fosilní paliva a další dotace škodlivé životnímu prostředí. Od vzniku hnutí FridaysForFuture v srpnu 2018 se do stávek za ochranu klimatu zapojilo 13 milionů lidí v 228 zemích (4). |
| --- | --- |

4.1

Zapojení mládeže na vnitrostátní úrovni

| 4.2 | Některé státy EU od té doby vytvořily mechanismy, jak zohlednit hlas zástupců mládeže při tvorbě politik v oblasti klimatu. Klimatická rada mládeže v Dánsku je nezávislým mládežnickým poradním orgánem ministra pro otázky klimatu. Shromažďuje názory mladých lidí z celé země a předkládá ministrovi hmatatelné návrhy politik. Návrhy jsou následně zařazeny do procesů v rámci koncipování politik s cílem poskytnout mladým lidem kanál pro přímé ovlivňování tvorby politik v oblasti klimatu. V některých dánských městech navíc existují klimatické rady mládeže na místní úrovni (5). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Mnozí mladí podnikatelé přemýšlejí o ekologických a sociálních aspektech svých činností od samého počátku. Obchodní praktiky, jejichž cílem je zmírnit dopad na životní prostředí, by měly být podporovány na vnitrostátní úrovni, například daňovými úlevami, a povzbuzovány jako pozitivní trend, který mobilizuje energii mladých podnikatelů k vytváření udržitelných podnikatelských modelů. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Iniciativy jako zelený studentský parlament v Maďarsku, které předkládají návrhy v otázkách životního prostředí správám měst, jsou důležité, jelikož vzdělávají a zároveň poskytují školám příležitost, jak posílit vazby vůči obyvatelům města a mezi školami a rodiči. |
| --- | --- |

4.4

Zapojení mládeže na evropské úrovni

| 4.5 | Dialog EU s mládeží je participativní proces EU, který mladým lidem umožňuje navázat kontakt s osobami s rozhodující pravomocí ohledně daného tématu prostřednictvím předložení svých myšlenek a návrhů k tématům týkajícím se politiky v oblasti mládeže v EU. Podporuje provedení strategie EU v oblasti mládeže 2019–2027 a je uspořádán do osmnáctiměsíčního cyklu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Poradní výbor Rady Evropy pro mládež je nevládní partner ve struktuře společného řízení, který nastavuje standardy a pracovní priority Rady Evropy v otázkách mládeže a předkládá doporučení ohledně budoucích priorit, programů a rozpočtů. Tvoří jej 30 zástupců z mládežnických nevládních organizací a sítí v Evropě a jeho hlavním úkolem je poskytovat poradenství Výboru ministrů ve všech otázkách týkajících se mladých lidí. Podporuje systém společného řízení v rámci rozhodovacích procesů na všech úrovních jako osvědčený postup pro zapojení mládeže, demokracii a inkluzi. |
| --- | --- |

4.6

Zapojení mládeže na úrovni OSN

| 4.7 | Na úrovni OSN je oficiálním, formálním a samostatně organizovaným mechanismem, jak se mladí lidé mohou smysluplně zapojit do OSN, organizace s mandátem Valného shromáždění OSN Hlavní skupina pro děti a mládež (MGCY). MGCY má pracovní a koordinační struktury odpovědné za různé aspekty své práce a rovněž několik pozic s oficiálním mandátem. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V otázkách klimatu je oficiálním mládežnickým orgánem dle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) YOUNGO. YOUNGO je tvořena organizacemi a jednotlivci, kteří jsou považováni za mladé. Nejedná se o organizaci, spíše o jednotný otevřený oficiální mechanismus zapojení pro skupiny a/nebo jednotlivce, který častým, formalizovaným, demokratickým a inkluzivním způsobem předkládá vyjádření v procesech UNFCCC. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Potřebnost většího zapojení mladých lidí byl uznán na Klimatickém summitu mládeže, který se konal 21. září v New Yorku. Od konání summitu se k dokumentu Kwon-Gesh Pledge, který vyzývá mladé lidi, aby své vlády a vedoucí představitele vyzývali k odpovědnosti, připojilo více než 50 zemí. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Strategie OSN v oblasti mládeže do roku 2030 má za cíl řešit potřeby, vykonávat podpůrné činnosti a posilovat práva mladých lidí a zajistit jejich zapojení a účast při provádění, kontrole a krocích navazujících na Agendu 2030 v oblasti udržitelného rozvoje i jiné příslušné globální agendy a rámce. |
| --- | --- |

4.10

Poučení z jiných platforem

| 4.11 | Mnohostranná platforma pro cíle udržitelného rozvoje založená Komisí v roce 2017, na které se EHSV aktivně podílí, přijala aktivní úlohu, zároveň je zde však velký prostor pro zlepšení ve smyslu zdrojů pro její práci, četnost setkávání, v tom, aby členové přijímali stanovovaní programu více za své, příležitostí pro rozšířenou diskusi a angažovanost členů a zprostředkování pravidelnějších, transparentnějších a přístupnějších veřejných konzultací. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství (ECESP), kterou společně provozují EHSV a Evropská komise, poskytuje prostor široké skupině zainteresovaných stran, které zde sdílejí osvědčené postupy a myšlenky a vytvářejí cenné sítě. To, že zainteresované strany přijímají platformu za svou, je hlavním rozdílem oproti mnohostranné platformě pro cíle udržitelného rozvoje a je to správný postup, který je třeba následovat i při vytváření dalších strukturovaných mechanismů zapojení. |
| --- | --- |

4.12

5.   Vize smysluplného zapojení mládeže

Zásady

| 5.1 | Je zřejmé, že organizace mládeže nechtějí vytvářet nové mechanismy zapojení pro procesy, které v první řadě nepokládají za smysluplné. Klimatická krize má hlubší kořeny a navrhovat jejich řešení znamená klást si základní otázky ohledně toho, v jaké společnosti chceme v budoucnu žít a jakou vizi hospodářství chceme vytvářet, abychom si udrželi naši klimaticky neutrální společnost. „Je-li cílem změnit základní systém, nikoli klima, může být nutné učinit více, než jen vzdělávat mladé lidi v otázkách změny klimatu a podporovat aktivismus mládeže. Je možná místo toho načase uznat rozmanitost podob, forem, míst a projevů nesouhlasného stanoviska mládeže.“ (6) Proto by zapojení mládeže měla usnadnit i horizontální témata, která jsou úzce spjata s účinnou politikou v oblasti klimatu, například měnové otázky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Má-li být zapojení smysluplné, měli by být mladí lidé zapojeni v rámci celého institucionálního procesu, tedy během přípravných fází, provádění, sledování a vyhodnocení iniciativ a politických procesů. Mnohé konzultační kanály již dnes vymezují rámec a vedou k nerovnováze sil. Je důležité, aby mladí lidé měli kontrolu nad vlastním zapojením a měli možnost vytvářet program společně s institucionálními zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Jako výchozí bod by bylo přínosné určit překážky, které mladým lidem brání v účasti – ty mohou být ve své podstatě právní nebo administrativní nebo mohou plynout z nedostatečné informovanosti či nedostatečného přístupu k informacím ohledně zapojení mládeže a mechanismů jejího zastoupení. Je třeba rovněž řešit sociální, hospodářské a kulturní překážky, které mladým lidem brání v účasti. Neměla by být podceňována úloha neformálních sociálních a kulturních konverzací a výměn informací, například mezi vrstevníky nebo v rámci rodin. Účast by měla být jednoznačně považována za právo všech. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Je samozřejmé, že jsou zapotřebí zdroje, které podpoří získávání potřebných znalostí a dovedností a zajistí rovné příležitosti ke smysluplnému zapojení, a to i pro mladé lidi, kteří se účastní zapojení mládeže a mechanismů jejího zastoupení. Vlády a příslušné instituce by měly poskytovat dostatečné strukturální, spolehlivé a udržitelné zdroje a potřebnou politickou podporu tomu, aby se organizace mládeže účastnily zapojení mládeže a mechanismů jejího zastoupení. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Hnutí mládeže na ochranu klimatu a jeho aktivisté mají právo, aby byl jejich hlas vyslyšen v rámci rozhodovacích procesů, které budou mít vliv na jejich životy. To je zároveň zřejmou složkou mezigeneračního aspektu klimatické spravedlnosti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU musí i nadále udávat směr v oblasti inovativního zapojování zúčastněných stran. Jako institucionální domovský zástupce občanské společnosti je EHSV přirozenou cestou a partnerem pro využívání metody strukturovaného zapojení. |
| --- | --- |

5.6

Hmatatelný návrh

| 5.7 | Na evropské úrovni EHSV opakovaně uvedl (7), že je nezbytné strukturovaně zapojit občanskou společnost a pro její účast na přípravě, provádění a monitorování politik a strategií zaměřených na dosažení klimatické neutrality by měl být stanoven jasný mandát. EU má v současnosti příležitost vytvářet mechanismy zapojení prostřednictvím evropského klimatického paktu. Mechanismy zapojení mládeže v oblastech klimatu a udržitelnosti by měly být nedílnou součástí tohoto paktu, kterou by měly mládežnické organizace usnadnit. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Osoby s rozhodující pravomocí na úrovni EU by měly vytvářet prostor pro pravidelný a smysluplný dialog s mladými lidmi ohledně návrhů k politikám a strategií v oblasti klimatu a udržitelnosti. Kulaté stoly mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti podporované prvním výkonným místopředsedou Evropské komise by měly probíhat dvakrát ročně v Bruselu. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Tyto kulaté stoly mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti by měl pořádat EHSV ve spolupráci s Evropskou komisí a Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Příspěvky mladých lidí ke kulatým stolům by měly být shromažďovány a oficiálně zasílány EP a EK, přičemž oba orgány se k nim písemně vyjádří a sdělí tak, které návrhy lze a které nelze provést, a proč. Kulaté stoly se nesmí stát „diskusním klubem“, ale spíše ukázat smysluplné zapojení a reakce těch, kdo o politikách rozhodují. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Kromě setkání s Evropskou komisí a Evropským parlamentem mohou být rovněž přizvána příslušná předsednictví. To zajistí, aby mladí lidé mohli navázat dialog s Radou EU. Kulaté stoly by měly být načasovány tak, aby odpovídaly rotaci předsednictví a mladí lidé tak mohli mít reálný vliv na program předsednictví. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Pro vytvoření komunikačního kanálu směrem k mladým lidem by měl být vytvořen „seznam zájemců o dialog s mládeží v otázkách klimatu a udržitelnosti“, který by spravovali zprostředkovatelé kulatého stolu mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti a který by vycházel z příkladu organizace útvarů OSN pro mládež. Seznam zájemců by měl být otevřen všem mladým subjektům zainteresovaným v otázkách klimatu a usnadňovat dobrou komunikaci a sdílení informací v rámci skupiny a mezi skupinou a orgány. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Osoby s rozhodovací pravomocí v EU by měly zajistit vysoce kvalitní účast mládežnických organizací na přípravě, provádění a sledování různých mechanismů strukturovaného zapojení mládeže do rozhodovacích procesů v otázkách klimatu a udržitelnosti v Evropě. Napomůže to vytváření takového zapojení, které podporuje kreativitu a nápady mladých lidí a současně zajišťuje, že se takové myšlenky promítnou do politik. |
| --- | --- |

5.13

6.   Praktické provádění vize všemi orgány EU

Orgány EU

| 6.1 | Desítky odhodlaných mladých delegátů z celého světa se účastní výročních konferencí o klimatu, kde předkládají doporučení, apelují na delegáty, sledují pokrok, organizují doprovodné akce a účastní se jich a budují své sítě. Začlenění mladého delegáta do klimatické delegace EU na konferenci UNFCCC COP by bylo projevem toho, že to orgány EU se zapojením mladých lidí smysluplným způsobem myslí vážně. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Aarhuská úmluva, jíž je Evropská unie smluvní stranou, by měla být naplňována beze zbytku a měla by mladým lidem a organizacím mládeže poskytovat příležitosti a podporovat jejich přístup ke spravedlnosti před Soudním dvorem EU tak, aby bylo zajištěno jejich právo získávat informace o životním prostředí od veřejných orgánů nebo právo účastnit se rozhodování v otázkách životního prostředí (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Mladí lidé a organizace mládeže by se měli podílet na dlouhodobé reakci EU na krizi COVID-19 a pracovat na důkladné proměně našich sociálních, hospodářských a politických systémů, jejichž jádrem by měly být zásady udržitelného rozvoje. Musí být jisté, že tyto zásady budou základem rozdělování balíčku pomoci ve výši více než 500 miliard EUR ohlášeného v dubnu 2020. Jde o příležitost, jaká nastává jednou za generaci, napravit systémové nerovnosti a vzdát se neudržitelných praktik. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Je důležité, aby mládežnické organizace mohly těžit z úsilí o budování kapacit, které jim pomohou směrovat regulatorní i administrativní podmínky. Podpora rozšiřování kapacit, politická a finanční podpora i usnadňování vytváření sítí a navazování kontaktů dodá mladým lidem sílu a usnadní jejich zapojení do rozhodovacích procesů. |
| --- | --- |

6.4

EHSV

| 6.5 | EHSV by měl jít příkladem a začlenit mladého delegáta za EU do své delegace na konferenci UNFCCC COP, kde má tato delegace status pozorovatele v rámci delegace EU. Tento delegát mládeže by se účastnil dvoustranných jednání EHSV a doprovodných akcí. Mohli by o procesu a výsledcích informovat mládežnické organizace a sítě, včetně sítě kulatého stolu mládeže v otázkách klimatu a udržitelnosti. Využívali by podporu sekretariátu, kterou EHSV těmto misím poskytuje. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EHSV by se mohl zavázat, že bude se zástupcem mládeže konzultovat veškerá stanoviska EHSV týkající se otázek klimatu a udržitelnosti. Tato osoba by zpravodaji poskytla příspěvek o názorech mladých lidí a byla by pozvána, aby svůj příspěvek prezentovala na slyšení, na schůzi studijní skupiny nebo na schůzi sekce. Tohoto zástupce mládeže by mohl zvolit zpravodaj EHSV na základě doporučení zprostředkovatelů dialogu s mládeží v otázkách klimatu a udržitelnosti. Tuto roli lze popsat jako neformální funkci typu stínového zpravodaje. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EHSV již začal zástupcům mládeže poskytovat příležitosti k tomu, aby pravidelně vystupovali na veřejných akcích zaměřujících se na klima a udržitelnost. V dalším období by se tato praxe měla rozšířit na veškeré veřejné akce, které se týkají otázek zaměřených na budoucnost a pro které by byl příspěvek mládeže přínosem. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Evropský klimatický summit mládeže, který pořádá EHSV ve spolupráci s Evropským parlamentem, by se mohl stát každoroční akcí pro mladé lidi. Tato akce by mohla pomoci posílit podporu mladých, přispívat k budování kapacit a posilování postavení mladých lidí a vytváření vazeb mezi orgány EU, což by mohlo mít zásadní význam pro smysluplné, strukturované a trvalé zapojení mladých lidí do rozhodovacího procesu v EU. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EHSV vyzývá Evropský parlament, aby také zavedl formální proces konzultací se zástupci mládeže při navrhování svých stanovisek k návrhům politik týkajících se klimatu a udržitelnosti. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EHSV by si mohl zajistit svou budoucí členskou základnu tak, že zabezpečí dostatečné zastoupení organizací mládeže v EHSV a také sdílení zkušeností a znalostí s mládežnickými sekcemi členských organizací. Mnohé členské organizace EHSV mají mládežnické sekce – bylo by vhodné aktivně vybízet více členů k tomu, aby navázali kontakt s potenciálními budoucími členy z těchto sekcí svých organizací. EHSV i nadále využívá vynikající akci „Vaše Evropa, váš názor“ k tomu, aby zajistil zapojení mládeže. Navzdory tomu, že byla akce letos v důsledku COVID-19 odložena, bude pokračovat i v příštím roce, přičemž se zaměří na klima a udržitelnost. |
| --- | --- |

6.10

7.   Přijetí pozitivní vize pro budoucnost

| 7.1 | Nejhorší následky klimatické krize jsou pro většinu Evropanů ještě stále mnoho let vzdáleny. Pandemie COVID-19 nám může nabídnout praktický příklad toho, co se může stát, pokud ignorujeme vědce a odborníky. Současně ukázala, že vytváření politiky na základě přesných vědeckých poznatků může být pro řešení krize užitečné. Toto poučení je nutné uplatnit na změnu klimatu: stále máme čas odvrátit některé z těch nejhorších důsledků a připravit se na ty ostatní. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Při plánování a realizaci odstraňování hospodářských důsledků pandemie je třeba, aby jedním z hlavních témat této politiky byla opatření na ochranu klimatu a závazky v oblasti udržitelnosti. Agenda OSN do roku 2030 a Pařížská dohoda jsou páteří mezinárodního mnohostranného řešení těchto problémů a je nutné posílit Zelenou dohodu pro Evropu, aby vedla k udržitelné uhlíkově neutrální budoucí společnosti, která bude dbát na mezigenerační závazky. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Hnutí mladých ukázalo během omezení volného pohybu osob v průběhu pandemie velkou přizpůsobivost. Jejich sdělení rezonovalo díky mobilizaci přes internet a inovativním způsobům jeho šíření s využitím všech forem komunikace, od politických požadavků až po humor. Tento inovativní a ambiciózní přístup k plánování naší budoucnosti je třeba ocenit a převzít. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | I během jinak ošklivých důsledků COVID-19 bylo možné zahlédnout záblesky pozitivního vnímání budoucnosti. Ukázalo se, že ti nejhůře placení pracovníci našeho hospodářství jsou velmi důležití. Naše pracovní síly jsou mnohem pružnější, než jsme se domnívali. Spojení s rodinou a naším bezprostředním okolím bylo velmi přínosné a cenné. Zdůraznily se přínosy přístupu k přírodě pro zdraví a kondici. Máme nyní příležitost zajistit, že si vezmeme získané pozitivní zkušenosti a uplatníme je jako nedílnou součást nové normální situace. |
| --- | --- |

7.4

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Cíle udržitelného rozvoje OSN.

1

(2)  Evropská komise: Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci, COM(2020) 456 final, a průvodní dokument Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772.

3

(4)  Zdroj: Fridays for future: strike statistics.

4

(5)  Zdroj: OSN: Rada mládeže pro změnu klimatu.

5

(6)  Zdroj: Ecology and Society: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent.

6

(7)  Viz stanovisko EHSV Zintenzivnění opatření nestátních subjektů v oblasti klimatu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 35), a stanovisko EHSV Evropský klimatický pakt (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 67).).

7

(8)  Stanovisko EHSV Přístup k právní ochraně na vnitrostátní úrovni v souvislosti s opatřeními provádějícími právní předpisy EU v oblasti životního prostředí (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 65).

8

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/51

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Směrem ke strategii EU pro udržitelnou spotřebu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/08)

| Zpravodaj: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Peter SCHMIDT

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce: | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 8. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 212/2/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce:

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

8. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

212/2/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Pandemie COVID-19 ukázala křehkost dodavatelských řetězců. Obnova hospodářství po skončení krize bude příležitostí přehodnotit naši společnost a vyvinout nový model prosperity. Posun priorit směrem k udržitelnějším způsobům výroby, distribuce a spotřeby a zvýšení odolnosti všech aktérů v dodavatelských řetězcích vůči krizím již není volbou, nýbrž nutností. Odolnost zemědělců, kteří pěstují naše potraviny, nebo dělníků, kteří vyrábějí naše oblečení, je stejně důležitá jako odolnost dovozních společností, výrobců, velkoobchodníků, malých a středních podniků nebo maloobchodních řetězců v Evropě. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vybízí k vytvoření komplexní strategie EU pro udržitelnou spotřebu. Volba nejudržitelnější varianty by měla být pro občany tou nejsnazší. To vyžaduje systematickou změnu způsobu, jakým vyrábíme a spotřebováváme. Zejména je třeba více uznat odpovědnost výrobců (1) za řešení neudržitelných spotřebitelských potřeb. Vzhledem k tomu, že trhy nebudou udržitelné výsledky poskytovat automaticky, je nutné mít strategii, jak vytvořit právní kontext a strategické směřování pro soukromý sektor (mj. prostřednictvím oběhového obchodního modelu a udržitelného obchodního modelu) i pro orgány veřejné správy (například prostřednictvím zadávání veřejných zakázek). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nedílnou součástí strategie musí být sociální rozměr a také ekonomický a environmentální rozměr, aby bylo možné dosáhnout tolik potřebné politické soudržnosti pro udržitelný rozvoj. EU se příliš dlouho soustředila na tržní řešení a přehlížela rozměr týkající se občanů a pracovníků. Zlepšení pracovních podmínek, minimální mzdy, sociální ochrana, investice do veřejných služeb, inkluzivní správa, spravedlivé zdanění atd. by měly být zařazeny jako kritéria udržitelnosti. To by přispělo k tomu, aby byly naše výrobní a spotřební systémy spravedlivější a udržitelnější v dlouhodobém horizontu. Současně by to přispělo k provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Strategie EU pro udržitelnou spotřebu by měla zvláštní pozornost věnovat dopadu na zranitelné skupiny obyvatel a nízkopříjmové domácnosti, které byly – a nadále budou – současnou krizí obzvláště zasaženy, a současně by se měla zabývat dopadem na zranitelné aktéry v dodavatelských řetězcích, mj. na zemědělce a dělníky. Udržitelné výrobky a služby by se měly stát přístupnými a cenově dostupnými pro všechny. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | V krátkodobém a střednědobém horizontu by měly být veškeré relevantní politické nástroje (například zadávání veřejných zakázek, označování, zdanění atd.) lépe koordinovány a směřovány k naplňování této vize. Harmonizovanější přístup je nezbytný k překonání současné roztříštěnosti politik EU a přístupu odmítajícího sdílet informace v rámci jedné instituce. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V kontextu oživení po skončení pandemie COVID-19 vyzývá EHSV Komisi, Parlament a členské státy, aby s EHSV úzce spolupracovaly při vytváření věcného a koordinovaného programu integrovaných politik, který Evropě pomůže s „obnovou k lepšímu stavu“ a s vytvářením podmínek k zavedení komplexní strategie EU pro udržitelnou spotřebu. EHSV doporučuje provedení níže uvedených konkrétních opatření:






  — | zavést produktové normy a zákazy podporující udržitelnost, například takové, které podporují dlouhou životnost a udržitelnost výrobků, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

zavést produktové normy a zákazy podporující udržitelnost, například takové, které podporují dlouhou životnost a udržitelnost výrobků,

| — | zakázat nekalé obchodní praktiky, |
| --- | --- |

—

zakázat nekalé obchodní praktiky,

| — | zlepšit pravidla hospodářské soutěže pro kolektivní iniciativy, která podporují udržitelnost v dodavatelských řetězcích, |
| --- | --- |

—

zlepšit pravidla hospodářské soutěže pro kolektivní iniciativy, která podporují udržitelnost v dodavatelských řetězcích,

| — | zajistit vymahatelnost sociálních a environmentálních doložek v obchodních smlouvách, |
| --- | --- |

—

zajistit vymahatelnost sociálních a environmentálních doložek v obchodních smlouvách,

| — | zlepšit odpovědnost podniků a posílit jejich povědomí o environmentálních (např. EMAS) a sociálních aspektech, |
| --- | --- |

—

zlepšit odpovědnost podniků a posílit jejich povědomí o environmentálních (např. EMAS) a sociálních aspektech,

| — | přenést daňovou zátěž z pracovní síly na využívání zdrojů, |
| --- | --- |

—

přenést daňovou zátěž z pracovní síly na využívání zdrojů,

| — | podporovat spravedlivé a zelené zadávání veřejných zakázek s minimálními povinnými kritérii, |
| --- | --- |

—

podporovat spravedlivé a zelené zadávání veřejných zakázek s minimálními povinnými kritérii,

| — | zlepšit transparentnost zavedením závazných pravidel označování původu, udržitelnosti a sociálního rozměru, |
| --- | --- |

—

zlepšit transparentnost zavedením závazných pravidel označování původu, udržitelnosti a sociálního rozměru,

| — | povzbudit iniciativy vznikající zdola a pilotní intervenční opatření, |
| --- | --- |

—

povzbudit iniciativy vznikající zdola a pilotní intervenční opatření,

| — | řešit reklamu a marketing, |
| --- | --- |

—

řešit reklamu a marketing,

| — | podporovat vzdělávání v otázkách udržitelné spotřeby. |
| --- | --- |

—

podporovat vzdělávání v otázkách udržitelné spotřeby.

2.   Úvod

| 2.1 | Pandemie COVID-19 ukázala křehkost dodavatelských řetězců a nutnost bezodkladné a systémové transformace. Nedostatečné investice do zdravotnického a pečovatelského odvětví, přílišné spoléhání na globální dodavatelské řetězce a závislost hospodářských systémů na lineárním procesu výroby a spotřeby bez ohledu na možnosti planety ohrozily schopnost vlád přijímat rychlá a rozhodná opatření na ochranu veřejného zdraví. Posun priorit směrem k udržitelnějším způsobům výroby, distribuce a spotřeby a zvýšení odolnosti všech aktérů v dodavatelských řetězcích již není volbou, nýbrž nutností (2). V důsledku pandemie se do centra mediálních i politických diskusí dostala témata jako sociální ochrana, veřejné služby, pracovníci s nízkou kvalifikací, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a rovněž pracovní podmínky. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU se plně zavázala k provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a 17 cílů udržitelného rozvoje, které v ní byly vytyčeny. Naplňování cíle udržitelného rozvoje č. 12 týkajícího se udržitelné spotřeby a výroby je však v Evropě ještě stále problematické (3), ačkoli má zásadní význam pro realizaci Agendy 2030 jako celku. Způsoby spotřeby, které jsou dnes typické pro většinu lidí – velké objemy ve vysokém tempu společně s lineární trajektorií a velkým objemem odpadu (vzít – použít – vyhodit) –, skutečně nejsou udržitelné. Navíc tím, že se na občany začalo v prvé řadě pohlížet jako na individuální spotřebitele, bylo na jednotlivce přesunuto břemeno odpovědnosti za vlastní rozhodnutí, aniž by mu byly poskytnuty dostupné či cenově přijatelné alternativy. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV již dříve vyzval EU, aby navrhla novou vizi prosperity pro lidstvo a naši planetu, jež bude vycházet ze zásad environmentální udržitelnosti, práva na důstojný život a ochrany sociálních hodnot (4). Systémový přístup EU k udržitelné spotřebě je jedním ze základních stavebních kamenů strategické vize EHSV pro udržitelnou ekonomiku blahobytu, ve které nikdo není opomíjen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Existuje velký politicky impuls, aby EU směrem k této vizi podnikla rozhodné kroky. Zelená – a sociální – dohoda pro Evropu má velký potenciál přebudovat hospodářství po krizi spojené s onemocněním COVID-19 na udržitelnější bázi, přispět k vytvoření nového modelu prosperity a zajistit spravedlivou transformaci (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zejména nový akční plán pro oběhové hospodářství zahrnuje konkrétní opatření k posílení postavení spotřebitelů za účelem zelené transformace a několik iniciativ, které by mohly pomoci manifestovat odpovědnost regulačních orgánů a společností. Akční plán pro oběhové hospodářství by měl rozšířit působnost „nové politiky pro spotřebitele“ z roku 2018, která se zaměřovala zejména na ochranu a vymáhání, nikoli na posílení postavení. Provádění strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie biologické rozmanitosti je rovněž dvojnásob důležité, neboť je v důsledku krize COVID-19 naléhavější než kdy předtím zvýšit odolnost a udržitelnost EU a globálních potravinových systémů. Nadcházející 8. akční program pro životní prostředí by měl být příležitostí, jak řešit udržitelnou spotřebu rozhodněji. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Toto stanovisko přispěje k úvahám o oživení po skončení pandemie COVID-19 tím, že poskytne konkrétní doporučení ke komplexní strategii EU pro udržitelnou spotřebu v rámci Zelené dohody pro Evropu a jako doplněk nového akčního plánu pro oběhové hospodářství. |
| --- | --- |

2.6

3.   Problémy – analýza stávající situace

| 3.1 | Evropa stále ani zdaleka nežije v mezích planety. K tomuto závěru došly různé studie používající různé metodiky k posuzování vzorců spotřeby v EU (6), mj. i nedávná zpráva Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) a švýcarského Spolkového úřadu pro životní prostředí (FOEN) (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Spotřeba výrobků a služeb je přímým i nepřímým spouštěčem tlaků, jako jsou změny ve využití půdy, emise a vypouštění toxických chemických látek do životního prostředí, což následně způsobuje rozmanité dopady na životní prostředí, zejména změnu klimatu, vyčerpání sladkovodních vod a znečištění a ztrátu biologické rozmanitosti. Tato „ekologická stopa“ spotřeby je v Evropě vysoká, ve skutečnosti jedna z nejvyšších na světě. Z údajů vyplývá, že pokud by měl každý člověk na planetě spotřebu jako průměrný Evropan, potřebovali bychom pro zachování globální ekonomiky téměř tři zeměkoule (8), (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Aby si udržela své vysoké úrovně spotřeby, je Evropa závislá na zdrojích získaných jinde. Evropa tak stále víc externalizuje svůj tlak na hlavní problémy v oblasti životního prostředí a přenáší jej na jiné části světa (10). Celkově není tento model již slučitelný s bezpečnou a udržitelnou budoucností (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Třebaže vývoz environmentální stopy EU prostřednictvím obchodu nelze považovat za udržitelný, je zároveň třeba uznat, že obchod s EU hraje důležitou úlohu v sociálně-ekonomickém rozvoji mnoha zemí, zejména nejméně rozvinutých zemí. Ve skutečnosti EU aktivně podporuje obchod jakožto nástroj k posílení udržitelnosti v globálním měřítku a v rámci partnerských obchodních zemí. Zásady spravedlnosti, oběhovosti a udržitelnější spotřeby je proto nutné pečlivě sladit s obchodem a vytvářet přitom příležitosti jak pro EU, tak pro její obchodní partnery (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Současné evropské vzorce spotřeby zároveň vyvolávají řadu otázek týkajících se sociální spravedlnosti. Třebaže některé části Evropy mají jednu z největších surovinových stop na světě (13), jiné regiony v Evropě si nemohou dovolit životní úroveň, která je obecně považována za přijatelnou. Míra materiální deprivace je napříč Evropou velmi rozmanitá, stejně tak jako míra ekonomického napětí (14). Spotřeba je tím úzce spjata s politickými agendami, například v oblastech jako výživa, chudoba a nerovnost (15). Udržitelnější spotřeba v Evropě jako celku může pro některé znamenat větší a pro jiné větší využívání zdrojů – celkově pak vyváženější přístup ke zdrojům a výraznější spravedlnost, pokud jde o zdroje (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Neudržitelná spotřeba je vyvolávána složitým vzájemným působením mnoha různých faktorů. Dominantní obchodní model je lineární, přičemž růst mnoha společností je založen na tom, že lidé více nakupují. Účinná životnost mnoha spotřebních výrobků se zkracuje (17) a jejich oprava je stále (často úmyslně) složitější (18). Alternativy k lineárnímu ekonomickému modelu „vzít – použít – vyhodit“, například ty založené na oběhovosti materiálů, servisu nebo sdílení, mohou přispívat ke snížení celkové spotřeby materiálů, jsou však i nadále okrajové a často nejsou schopny za současných podmínek soupeřit s lineárními řešeními (19). Ve skutečnosti jsou sekundární (opětovně použité / přepracované / recyklované) výrobky často prodávány navíc k primárním (novým) výrobkům, což má za následek dopady na životní prostředí u primární i sekundární výroby (20). Podpora oběhovosti bez podpory širších systémových změn ve výrobě (zejména v produktovém designu), spotřebě a předcházení vzniku odpadu by proto problém řešila jen částečně. Spotřebitelé by měli mít skutečný „nárok na opravu“. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Cena je jednou z nejvýznamnějších charakteristik a motorů poptávky (21), a pokud cena výrobků a služeb nebude reálněji odrážet jejich skutečné náklady, nebude celkový posun směrem ke vzorcům udržitelné spotřeby možný. Ekonomické náklady vnějších environmentálních a sociálních efektů výroby a spotřeby v současné době zpravidla nesou daňoví poplatníci a budoucí generace, nikoli společnosti, které s danými výrobky a službami obchodují. Výrobky a služby nabízející alternativní řešení s menším dopadem jsou často i nadále dražší a obtížně dostupné, navzdory prokázaným menším záporným vnějším efektům variant udržitelnějších z hlediska spotřeby, například ekologických a tzv. fair trade výrobků (22). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mezitím je věnována rostoucí pozornost metodám pro účtování skutečných nákladů a počet takto zaměřených studií od doby, kdy ekonom Pigou zavedl pojem náklady „vnějších efektů“, vzrostl (23). Evropská komise v roce 2008 zveřejnila strategii internalizace vnějších nákladů (24), která jako hlavní ekonomické nástroje pro internalizaci vnějších nákladů uvádí zdanění, clo (nebo uživatelské poplatky) a za určitých okolností obchodování s emisemi. Nicméně dlouhodobým trendem v Evropě je, že výnosy z „environmentálních“ daní jako podíl na celkovém výnosu z daní klesají (25). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Další výzvu představuje aktuálně převládající výklad právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, který přijímá velmi úzký koncept spotřebitelského blahobytu upřednostňující nízké ceny na pultech pro spotřebitele před udržitelností výrobků a tím, jak byly vyrobeny. V roce 2013 nizozemský úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ACM) v případu „Energetická dohoda“ rozhodl, že mnohostranná Energetická dohoda o udržitelném růstu uzavřená se zaměstnavateli, odborovými organizacemi, organizacemi na ochranu životního prostředí a dalšími subjekty za účelem úspor energie, podpory využívání energie z obnovitelných zdrojů a vytváření pracovních míst nebyla v souladu s pravidly hospodářské soutěže. V roce 2014 úřad ACM v případu „Kuře zítřka“ shledal, že mnohostranná dohoda o zlepšení životních podmínek kuřat, například podávání menšího množství antibiotik a zajištění většího prostoru, a o dalších opatřeních na ochranu životního prostředí omezuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pokyny vydané Komisí k čl. 101 odst. 3 uvádějí, že cílem článku 101 je chránit hospodářskou soutěž „jako prostředek ke zvýšení prospěchu spotřebitelů a zajištění efektivního přidělování zdrojů“, aniž by bylo uvedeno, zda a jak budou zohledněny jiné než ekonomické faktory. Mnohé subjekty by rády své projekty v oblasti udržitelnosti posunuly dál, investice jsou však příliš velké na to, aby je samy unesly. Pokyny k právním předpisům v oblasti hospodářské soutěže by mohly těmto subjektům přinést větší jistotu ohledně toho, jak se zapojit do spolupráce v otázkách udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nedávná studie Nadace pro Fairtrade předkládá důkazy o tom, že „nejasné právní prostředí v oblasti potenciální spolupráce v souvislosti s nízkými cenami na výstupu ze zemědělských podniků omezuje pokrok směrem ke spolupráci na zajištění mezd a příjmů zaručujících důstojný život napříč dodavatelským řetězcem.“ Zpráva uvádí, že pokroku by velmi napomohlo další upřesnění ze strany orgánů na ochranu hospodářské soutěže v tom, jak by byla předvýrobní spolupráce v otázkách nízkých cen na výstupu ze zemědělských podniků posuzována dle právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže (26). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Překážkou soudržného přístupu k udržitelné spotřebě je stávající roztříštěnost politik EU. Například pokud se jedná o provádění směrnice EU o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 (27), některá generální ředitelství Komise pracují samostatně na poskytování pokynů veřejným zadavatelům (příručka generálního ředitelství pro životní prostředí „Nakupujte zeleně“ (28), příručka „Sociální nakupování“ GŘ GROW (29) – v procesu aktualizace), zatímco existuje samostatný pokyn EK „Pokyny k zadávání veřejných zakázek týkajících se inovací“ (30). To může být velmi matoucí pro veřejné zadavatele v EU, kteří si přejí zaujmout integrovaný přístup k udržitelnému zadávání veřejných zakázek, jak je stanoveno v cíli udržitelného rozvoje č. 12.3. |
| --- | --- |

3.12

4.   Vize – směrem ke strategii EU pro udržitelnou spotřebu

| 4.1 | Politiky zabývající se udržitelností výrobních procesů (například ekodesign), výrobky a služby a nakládání s materiály, které se stanou odpadem, jsou již dlouho základním kamenem politiky EU a již je zavedený poměrně stabilní politický rámec. Tento přístup nicméně již nestačí k tomu, abychom dosáhli potřebné intenzity změny v čase, který máme k dispozici – je třeba věnovat větší pozornost úloze spotřeby v rámci prosazování udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politiky na úrovni EU cílené na spotřebu kladly dosud důraz na úlohu občanů jakožto spotřebitelů a na využívání politických nástrojů založených na informacích s cílem pokusit se ovlivnit chování spotřebitelů. Mezi hlavní příklady patří ekologické značení produktů, kampaně pro zvyšování povědomí a dobrovolná zelená kritéria při zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tyto politické nástroje měly na neudržitelnou spotřebu jen omezený vliv. Ve skutečnosti existuje jen málo důkazů, ze kterých by vyplývalo, že lepší informace o vlivu výrobků na životní prostředí, například ekoznačky, vyvolávají reálné změny v nákupním chování, a už vůbec ne v potřebném rozsahu. Je to způsobeno různými zpětnými účinky, podvědomými stereotypy a návyky (31). Naše volby v pozici spotřebitelů (ať už se jedná o domácnosti, soukromý, nebo veřejný sektor) se řídí především cenou a pohodlím (32). Je však důležité zdůraznit, že odpovědnost za takové volby ve stávajícím systému nespočívá ani tak na spotřebitelích, jako spíše na výrobcích (33). Jsou to kapitalistická logika a nerovnováha sil v dodavatelském řetězci, které způsobují neustálé zhoršování podmínek a upřednostňují cenu před udržitelností. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Současně je problematické klást na spotřebitele odpovědnost za udržitelnější spotřebu, pokud většina výrobků a služeb nezohledňuje své skutečné nálady a pokud jsou tržní a sociální tlaky nastaveny tak, že podporují větší spotřebu surovin. Odpovědnost soukromého a veřejného sektoru za řešení neudržitelné spotřeby je nutné uznat větší měrou a přijmout nástroje, které pomohou zajistit (vyváženým a transparentním způsobem), aby byly zdravější, udržitelnější a bezpečnější varianty pro občany snazší a cenově dostupnější. Evropská komise by měla pokračovat v podpoře celoevropských kampaní za udržitelnou spotřebu vedených občanskou společností, přičemž by se neměla zaměřovat jen na jednotlivá rozhodnutí spotřebitelů. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Příčiny povahy dosavadní politiky na úrovni EU částečně spočívají v rovnováze odpovědnosti za politiky mezi EU a jejími členskými státy. Politické nástroje, které lze využívat s cílem pokusit se regulovat poptávku, například daně, spadají ve velké míře do pravomoci členských států. EU nicméně hraje určitou ústřední úlohu při zajištění toho, aby Evropa žila v mezích planety, a má řadu prostředků, jak proti neudržitelné spotřebě bojovat. Některé členské státy by rovněž mohly využít dalších pokynů (souboru nástrojů) EU. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jednotlivé přístupy, například spravedlivé nebo oběhové hospodářství, jsou důležité, k dosažení udržitelnosti však nestačí. Navíc hrozí riziko, že pokud budou politické reakce na neudržitelnou spotřebu rozvíjeny odděleně, mohou vzniknout nepředvídané vedlejší problémy. Je nutný komplexní a koordinovaný přístup zohledňující složitost problému, který před námi stojí, a nabízející soudržný příspěvek z různých oblastí politiky – od výzkumu, inovací, odvětvových a průmyslových politik až po vzdělávání, blahobyt, obchod a zaměstnanost (34). Důležité je, že strategie EU musí doplňovat – nikoli ohrožovat – ambiciózní regulační zásahy tam, kde to je nezbytné. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Strategie EU pro udržitelnou spotřebu by měla poskytnout členským státům a soukromému sektoru ambiciózní rámec pro řešení spotřeby domácností i spotřeby ve veřejném sektoru. Trhy nebudou udržitelné výsledky generovat automaticky. Strategie je nezbytná k vytvoření regulatorního kontextu a strategické orientace, která bude svědčit ambiciózním průkopnickým iniciativám týkajícím se výrobků i služeb (neboť ekonomika služeb není nutně udržitelná). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Strategie EU by rovněž měla zohledňovat požadavky evropských spotřebitelů, aby EU zajistila strukturální změny a vytvoření nové infrastruktury tak, aby spotřebitelé mohli přejít na udržitelnější životní styl (35). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Zohlednění tématu spotřeby na úrovni EU může rovněž pomoci předejít zpětným účinkům a dalším neplánovaným efektům revidované a/nebo nové politiky a podpořit dlouhodobější kulturní posun ve způsobu, jakým vnímáme pojem dostatku a úlohu spotřeby při naplňování Agendy 2030. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Strategie EU pro udržitelnou spotřebu by měla zahrnovat cíle absolutního snížení surovinové stopy evropské spotřeby. Cíle na úrovni EU mohou nabídnout směr, impulz a soudržnost pro jiné úrovně správy i pro inovátory v soukromém a veřejném sektoru, což pomůže dosáhnout ekonomiky blahobytu (36). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Při využívání zdrojů je rovněž důležitý aspekt spravedlnosti, který byl v politice EU dlouho přehlížen (37). Strategie pro udržitelnou spotřebu musí být strategií zaměřenou na lidi a jejím cílem musí být, aby se udržitelná spotřebitelská rozhodnutí stala přístupnými, cenově dostupnými, a přitažlivými pro všechny. Strategie by měla věnovat zvláštní pozornost dopadu na zranitelné skupiny obyvatelstva a na domácnosti s nízkými příjmy. V souladu s tím je rovněž třeba řešit ty skupiny obyvatelstva, které hodně utrácejí. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Dělníci a zemědělci by měli sehrát v propagaci udržitelné spotřeby klíčovou úlohu, neboť se jedná zároveň o spotřebitele na konci řetězce i o výrobce na počátku dodavatelského řetězce. Je proto důležité, aby politiky v oblasti udržitelné spotřeby zahrnovaly vyvážený přístup ke sdílení hodnoty v rámci hodnotového řetězce a napříč tímto řetězcem, jako je prosazování takových mezd dělníků a příjmů zemědělců, které jim zaručí důstojný život, jak v EU, tak v zemích globálního jihu, místo toho, aby se zaměřovaly výhradně na to, jak v krátkém čase dosáhnout nízkých cen pro spotřebitele. Dělníci, odborové organizace, skupiny zemědělců a organizace občanské společnosti zároveň mohou hrát klíčovou úlohu při sledování dodržování norem v oblasti udržitelnosti a lidských práv v rámci globálních hodnotových řetězců. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Maloobchod dále může hrát významnou roli při posilování udržitelné spotřeby tím, že bude spotřebitele pobízet k výběru zdravějších a udržitelnějších výrobků. V rámci tohoto odvětví stojí za zmínku zejména obchodní model spotřebitelského družstva z důvodu jeho specifické podnikatelské formy, která činí z postavy spotřebitele-člena hlavní součást jeho obchodní činnosti, a demokratické řídicí struktury. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Strategie EU by měla obsahovat iniciativy, které zajistí transparentní a spolehlivé toky informací na podporu udržitelné spotřeby, a to s využitím příležitostí vytvářených novými a nově se objevujícími digitálními řešeními. To by mohlo zároveň podpořit společnosti, které jsou vstřícné vůči inovacím, ale nemají v současné době dostatek metrik a údajů, jež by umožnily spolehlivé posouzení ekologických a sociálních dopadů každodenní spotřeby. S tímto problémem se potýkají zejména malé a střední podniky, začínající podniky a družstva představující důležité inovátory a pilotní platformy. EU má důležitou úlohu zejména při harmonizaci a ověřování environmentálních tvrzení na vnitřním trhu. V současnosti mnoho takových tvrzení, která jsou různou měrou podepřena důkazy, vytváří zmatek a potenciálně oslabuje důvěru spotřebitelů v legitimitu jakýchkoli takových tvrzení. EHSV proto vítá záměr Komise předložit v rámci provádění nového akčního plánu pro oběhové hospodářství legislativní návrh, jehož cílem by bylo zajistit, aby společnosti svá environmentální tvrzení odůvodňovaly. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Strategie na úrovni EU pro udržitelnou spotřebu by měla uznat a posílit součinnosti s dalšími oblastmi politiky. Například 45 % celkových emisí uhlíku v Evropě pochází z toho, jak vyrábíme a využíváme výrobky a jak produkujeme potraviny (38). Přesto mohou být potravinové systémy zdrojem obnovy a posílené odolnosti, budou-li potraviny pěstovány, zpracovávány a spotřebovávány jinak. To téměř jistě znamená, že dobytek by měl být krmen způsobem odpovídajícím danému druhu a že spotřebitelé by měli jíst vyváženou stravu s menším množstvím masa, což má jak klimatické, tak zdravotní přínosy (39). Spotřeba a poptávka hrají v naší schopnosti snižovat emise skleníkových plynů klíčovou roli. Obdobně je hlavním problémem při řešení ztráty biologické rozmanitosti a zhoršování kvality ekosystémů v Evropě náš životní styl, který přesahuje možnosti planety (40). EHSV také znovu vyzývá k uznání práv přírody, aby bylo možné zajistit jejich rovnost s právy fyzických a právnických osob (41). |
| --- | --- |

4.15

5.   Od vize k realizaci – příležitost k akci na úrovni EU a členských států

| 5.1 | V kontextu oživení po skončení pandemie COVID-19 vyzývá EHSV Komisi, Parlament a členské státy, aby s EHSV úzce spolupracovaly při vytváření věcného a koordinovaného programu integrovaných politik, který Evropě pomůže s „obnovou k lepšímu stavu“ a s vytvářením podmínek k zavedení komplexní strategie EU pro udržitelnou spotřebu. Plány ekologického oživení by měly být počátkem potřebných systémových změn v oblasti mobility, výživy, bydlení, volného času, energetických systémů a skupin výrobků s velkým dopadem na životní prostředí (42), přičemž je nutné zabývat se dopadem spotřeby EU na úrovni EU i států globálního jihu. Níže uvádíme návrhy, jež mají posloužit jako podklad pro zahájení tohoto procesu. |
| --- | --- |

5.1

5.2   
  Právní a regulační nástroje

| 5.2.1 | Zavedení produktových norem (regulace) a produktových zákazů (prohibice), které posílí udržitelnost, tj. budou prosazovat dlouhou životnost výrobků. EHSV byl průkopníkem a úplný zákaz plánovaného zastarávání výrobků požadoval již ve svém stanovisku z roku 2013 (43) o životnosti výrobků a informovanosti spotřebitele, jakož i v dalších stanoviscích. Zdůraznil, že považuje za užitečné zavést systém záruky minimální životnosti zakoupených výrobků. Nedávná zpráva vypracovaná Výborem EP pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů míří stejným směrem (44). V tomto kontextu bychom se měli rovněž zabývat dopady nárůstu elektronického obchodu, například během krize COVID-19. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Zákaz nekalých obchodních praktik nejen v potravinářském dodavatelském řetězci, jak to činí nová směrnice proti nekalým obchodním praktikám v potravinářských dodavatelských řetězcích (45), ale i v jiných odvětvích, jako je textilní průmysl, kdy se počítá s velmi rozšířeným využíváním nekalých obchodních praktik, i za přispění krize COVID-19 (46). EHSV vyzývá k vyváženému provádění směrnice o nekalých obchodních praktikách, aby se předešlo ochraně velkých značkových výrobců, kteří zneužívají svou vyjednávací sílu k vytváření štědrých ziskových rozpětí. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže. Umožnění kolektivního vyjednávání mezi dodavateli a odběrateli o ceně (a dodacích podmínkách) zásadních komodit, zejména na rozhraních, kde jsou vidět značné rozdíly v úrovních koncentrace navazujících prvků v hodnotovém řetězci (například fragmentovaní dodavatelé vs. koncentrovaní odběratelé). V rámci probíhající revize pokynů pro horizontální dohody ze strany EK by měla být znovu zařazena část o odvětvových dohodách týkajících se udržitelnosti dle modelu stanoveného v části o environmentálních dohodách v někdejších pokynech z roku 2001 (47), přičemž by měly být přizpůsobeny aktuálnímu kontextu, včetně přihlédnutí k Zelené dohodě pro Evropu, Pařížské dohodě a cíli udržitelného rozvoje č. 12. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Obchodní pravidla. Zajištění vymahatelnosti sociálních a environmentálních doložek obchodních dohod včetně sankcí v případě jejich nedodržování (například cílené zvýšení cla zaměřené na strategická odvětví, s výjimkou odvětví, kde by stanovení cla mohlo znamenat prohloubení chudoby v nejméně rozvinutých zemích). |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Odpovědnost podniků. Obligatorní povinnost obezřetnosti pro kupující v rámci celého jejich dodavatelského řetězce (zakládá povinnost) pro udržitelné dodavatelské řetězce v rámci zajištění odpovědnosti podniků. Namísto přístupu založeného na „kontrolním seznamu“ by společnosti měly revidovat své nákupní postupy, jak doporučuje OECD (48), a být vázány přísnějšími pravidly o kontrole lobbingu. Měla by být přijata opatření proti environmentálním dezinformacím (tzv. greenwashingu). |
| --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Povinné používání standardního nástroje ke sledování a vyhledávání informací týkajících se operací prováděných v rámci celého hodnotového řetězce – kdo, kdy, kde, za jakých sociálních a environmentálních podmínek (poskytuje technické prostředky pro plnění povinností). Do vývoje a sledování environmentálních a sociálních norem by měly být zapojeny občanská společnost a odborové organizace. |
| --- | --- |

5.2.6

5.3   
  Ekonomické a finanční nástroje

| 5.3.1 | Přesun daňové zátěže z pracovní síly na využívání zdrojů. Využití probíhající revize nařízení o DPH tak, aby byla stanovena jasná kritéria, za kterých mohou členské státy zavést sníženou sazbu DPH pro udržitelně vyrobené výrobky a pro služby, které mohou snížit negativní dopady spotřeby, jako např. opravy nebo sdílené služby. Podpora opatření, která mají předcházet fiskální soutěži a „závodu ke dnu“ mezi členskými státy, a spravedlivější zdanění nejvýnosnějších odvětví a kapitálu. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Zásada „znečišťovatel platí“. Evropská komise již začala brát přístup spočívající v internalizaci vnějších efektů vážně a uznala například skutečnost, že obnovitelné zdroje energie jsou znevýhodňovány, jestliže vnější náklady spojené s fosilními zdroji nejsou v plném rozsahu zohledněny v tržní ceně, přičemž se snaží zavést zásadu „znečišťovatel platí“ do odvětví dopravy. Mělo by být zatím uznáno, že tyto přístupy uvádějí ekologický rozměr v soulad s ekonomickým rozměrem udržitelnosti, nezačleňují však sociální rozměr (49). |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Spravedlivé a zelené zadávání veřejných zakázek. Cíl udržitelného rozvoje č. 12.7 uvádí důležitost předložení akčních plánů pro udržitelné zadávání veřejných zakázek. Na zadávání veřejných zakázek se vztahují různá vnitrostátní opatření týkající se hlavních zásad OSN pro dodržování lidských práv a na vnitrostátní úrovni také existuje řada osvědčených postupů. Například v Dánsku dochází k posunu v rámci tamního veřejného stravování směrem k vysoké míře ekologické produkce, přičemž jsou zohledněna i rozpočtová omezení. Například Orgány místní správy za udržitelnost (ICLEI) v současnosti podporují iniciativu, jejímž cílem je prosadit povinné progresivní zadávání zakázek v oblasti udržitelných potravin ve všech evropských školách a školkách. V novém akčním plánu pro oběhové hospodářství EK oznámila, že zadavatelé veřejných zakázek budou vyzváni, aby se zapojili do plánované iniciativy „Zadavatelé veřejných zakázek pro klima a životní prostředí“, jež propojí zadavatele, kteří se zavázali k provádění spravedlivých a zelených veřejných zakázek. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby začlenila širší kritéria udržitelnosti, například sociální aspekty a aspekty spravedlivého obchodu. EHSV dále podporuje plány Evropské komise navrhnout minimální povinná kritéria a cíle zelených veřejných zakázek v odvětvových právních předpisech a postupně zavádět povinné předkládání zpráv pro účely sledování naplňování zelených veřejných zakázek. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Politiky rozvoje spolupráce podporující malé zemědělské podniky, malé a střední podniky a spotřebitelská družstva. |
| --- | --- |

5.3.4

5.4   
  Dobrovolný nebo na informacích založený nástroj

| 5.4.1 | Označování výrobků může pomoci posunout úsilí některých společností o udržitelnost na vyšší úroveň, nemělo by ale nikdy být záminkou k neregulování nepřijatelných způsobů chování a postupů. Například jednou z možností zvažovaných Evropskou komisí jako kroky navazující na sdělení EU o posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů je zavedení označení „bez odlesňování“. To by však mohlo vést k vyvolání dojmu, že EU ve skutečnosti toleruje na trhu EU výrobky, které nejsou šetrné k lesům, což by mohlo být velmi matoucí. EHSV vyzývá EK, aby dále rozvíjela stávající značení výrobků environmentální excelence, které pokrývá celý životní cyklus, například ekoznačku EU, a rozšířila jej tak, aby zahrnovalo sociální rozměr. Konkrétně by rozhodování spotřebitelů usnadnilo zavedení systému jasného označování původu a výrobních prostředků (50). |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Iniciativy vznikající zdola a víceúrovňová správa. Decentralizace opatření na místní úrovni prostřednictvím důvěryhodných aktérů, jako jsou místní správní orgány a sdružení, jsou účinným způsobem, jak navrhovat místní opatření, přiblížit se občanům a smysluplně je zapojit. Stále více místních orgánů má skutečné strategie udržitelnosti, které Evropská komise podporuje prostřednictvím ocenění, jako Evropské zelené město, iniciativa Dohoda pro zelená města nebo ocenění Města EU podporující spravedlivý a etický obchod. Tyto vzorce a trendy budou pravděpodobně ovlivněny současnými reakcemi na krizi COVID-19. Pilotní intervenční opatření v souvislostech reálného života mohou být velmi nápomocná jako zdroj informací pro plánování a naplňování strategie EU pro udržitelnou spotřebu, a je proto zapotřebí je podporovat. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Reklama a marketing. Dále by měla být řešena úloha reklamy a marketingu s cílem v podobě posunu od jejich vysoce konzumního zaměření ke kladení důrazu na trvanlivost výrobku a nové možnosti užití, při současném zákazu klamavé reklamy. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Vzdělávání. Měly by být předloženy návrhy, jak zařadit vzdělávání ohledně udržitelné spotřeby do školních osnov již od raného věku a jak podpořit vzdělávací iniciativy soukromého sektoru (např. iniciativy propagované spotřebními družstvy), aby se tak posílila angažovanost občanů a kulturní změna. |
| --- | --- |

5.4.4

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Výrobci napříč odvětvími nesou odpovědnost, ale je třeba uznat specifickou situaci zemědělců.

1

(2)  Usnesení EHSV k oživení po skončení pandemie COVID-19.

2

(3)  Eurostat, Sustainable development in the EU (Udržitelný rozvoj v EU), 2020.

3

(4)  Úř. věst. C 106, 31.3.2020, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 30.

5

(6)  Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), zpráva Evropské životní prostředí – stav a výhled (SOER), 2020.

6

(7)  EEA.

7

(8)  Global Footprint Network.

8

(9)  Vandermaesen, T. a kol. (2019) EU overshoot day – Living beyond nature's limits. WWF.

9

(10)  SOER 2020.

10

(11)  Steffen, W. a kol., 2015.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. a Monteville, M. (2019).Kettunen, M., Gionfra, S. a Monteville, M. (2019).EU circular economy and trade, IEEP Brusel/Londýn.

12

(13)  EEA.

13

(14)  Eurostat.

14

(15)  Evropská hospodářská komise OSN (2018).

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018). Necessities for a Resource Efficient Europe.

16

(17)  EEA (2018) Waste prevention in Europe.

17

(18)  EEB (2019) Cool products don't cost the earth.

18

(19)  OECD (2019).

19

(20)  Zink, T. a Geyer, R. (2017).

20

(21)  Eurobarometr, bezpečnost potravin, červen 2019.

21

(22)  The external costs of banana production.

22

(23)  Pigou, A. C. (1920). The Economics of Welfare.

23

(24)  Sdělení Komise Strategie pro provedení internalizace vnějších nákladů, COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector – Fairtrade Foundation. Londýn, Spojené království, duben 2019.

26

(27)  Směrnice 2014/24/EU.

27

(28)  Příručka Evropské komise o zadávání zelených veřejných zakázek.

28

(29)  Příručka Evropské komise Sociální nakupování.

29

(30)  Sdělení Komise Pokyny k zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení (2018).

30

(31)  Tj. konkrétní změny chování v protikladu s deklarovanou ochotou lidí změnit své chování (výzkum chování shrnuly LE Europe a kol., (2018).

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy and Trinomics (2018).

32

(33)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

33

(34)  EEA.

34

(35)  BEUC (2020).

35

(36)  Úř. věst. C 106, 31.3.2020, s. 1.

36

(37)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018).

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation (2019).

38

(39)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 9.

39

(40)  Gerritsen, E. a Underwood, E. (2019) What the Green Deal means for Europe's biodiversity. Allen, B. a Charveriat, C. (2018)

40

A meaty challenge. IEEP, Brusel.

(41)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 22.

41

(42)  IEEP a FEPS.

42

(43)  Úř. věst C 67, 6.3.2014, s. 23.

43

(44)  Zpráva výboru IMCO.

44

(45)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 165.

45

(46)  Zprávy OECD, občanské společnosti a odborových organizací.

46

(47)  Úř. věst. C 3, 6.1.2001, s. 2.

47

(48)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector.

48

(49)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 30.

49

(50)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 9.

50

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/60

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Integrovaný přístup pro venkovské oblasti EU se zvláštním důrazem na zranitelné regiony“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/09)

| Zpravodaj: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Diljana SLAVOVA |

Zpravodaj:

Josep PUXEU ROCAMORA

Spoluzpravodajka:

Diljana SLAVOVA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 8. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 212/0/4 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 8. 2020

Přijato na plenárním zasedání

17. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

212/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropské politiky musí podporovat harmonický rozvoj celé Unie, přičemž by měly zvláštní pozornost věnovat venkovským oblastem, průmyslovým oblastem procházejícím transformací a oblastem se závažnými a trvalými znevýhodněními, jako jsou ostrovy a horské a arktické oblasti. To je horizontální zásada, o niž by se měla opírat všechna opatření EU a která byla zformována ve strategii Evropa 2020 (1), navržené z přesvědčení, že nezbytné územní členění je předpokladem hospodářského růstu podporujícího začlenění. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV bez výhrad podporuje devět cílů, které Evropská komise navrhla pro společnou zemědělskou politiku (SZP) na období 2021–2027: zaručit spravedlivý příjem pro zemědělce, zvýšit konkurenceschopnost, znovu nastolit rovnováhu sil v potravinovém řetězci, působit proti změně klimatu, chránit životní prostředí, chránit krajinu a biologickou rozmanitost, podporovat generační obměnu, udržet venkovské oblasti dynamické a chránit jakost potravin a zdraví. SZP musí rovněž zaručit zachování zemědělské produkce ve zranitelných regionech. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV bez výhrad podporuje Zelenou dohodu pro Evropu, jejímž cílem je podnítit účinné využívání zdrojů, obnovit biologickou rozmanitost a snížit znečištění. Právě z toho důvodu EHSV zdůrazňuje skutečnost, že zhoršování životního prostředí má dvě podoby, které jsou stejně škodlivé: nadměrný tlak na ovzduší, vodu a půdu kvůli koncentraci ekonomické činnosti v městských oblastech a opouštění rozsáhlých ploch území, jehož biologická a krajinná rozmanitost nenapravitelně upadá, pokud není s respektem spravováno, a tím udržováno a obohacováno. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Evropská unie musí poskytnout rozhodující část nezbytných finančních prostředků a dohlížet na to, aby se jejich použití přizpůsobilo dostupným osvědčeným postupům. SZP musí fungovat v úzké součinnosti s regionálními politikami a politikou soudržnosti s cílem nastolit vyvážený územní rozvoj coby hledisko a požadavek u všech politických rozhodnutí, jejichž dopad bude mít místní rozměr. Komplexní strategie pro tato území vyžaduje vyšší příděl z rozpočtu a instituce, které nepracují odděleně, a proto je klíčová koordinace, integrace a sladění politik. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Příležitosti k socioprofesnímu rozvoji se soustřeďují do měst a v důsledku toho bývají do venkovských oblastí vytlačeny zranitelnější vrstvy obyvatelstva. EHSV uznává inovační potenciál územních celků a nezbytnost upevnit silné místní prvky, snížit rozdíly v oblasti rozvoje a podnítit konkurenceschopnost. Proto je nezbytné vybudovat doprovodné ekosystémy pro inovace, které podnítí diverzifikaci hospodářství a umožní existenci živých, kreativních a inteligentních území schopných reakce, která budou lidem umožňovat zvolit si místo pro důstojný život a důstojnou práci, a to jak v městských, tak ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Další argument ve prospěch vyváženějšího územního rozvoje představuje rostoucí počet míst propuknutí nákazy. Rychlý přenos nákazy spojený s nevyhnutelným nahromaděním osob v metropolitních dopravních prostředcích během špičky, na nějž nešťastným způsobem upozornila pandemie COVID-19, by měl vést k zamyšlení na nejvyšší úrovni nad cílem, o nějž usilujeme pro naši společnost, a nad změnou směřování, kterou musíme za účelem jeho dosažení provést. Větší odolnost venkovských oblastí musí v tomto případě sloužit jako zdroj inspirace a nesmí být žádným způsobem využita k odůvodnění nedostatečné nabídky zdravotních služeb, která zde existuje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Po prudkém nárůstu práce na dálku, který si vynutilo omezení volného pohybu osob, přinášejí plány na oživení po pandemii COVID-19 příležitost upevnit realistickou změnu paradigmatu, kdy se dematerializovaná pracovní místa s vysokou přidanou hodnotou přesunou do venkovských a horských oblastí. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pokud by se EHSV chtěl k tomuto procesu připojit a jít příkladem, měl by systematicky uplatňovat ucelenou vizi na veškerá svá budoucí stanoviska k územním, městským a venkovským politikám. Za tím účelem je třeba vytvořit ad hoc administrativní strukturu, ve které budou rovnoměrně zastoupeni členové sekcí ECO a NAT. |
| --- | --- |

1.8

2.   Úvod

| 2.1 | Hospodářská, sociální, environmentální a územní soudržnost je jedním z hlavních pilířů, na nichž spočívá konstrukce EU. Navzdory minulému i současnému úsilí o zajištění územní soudržnosti a úspěchům, kterých bylo v tomto směru dosaženo v různých časových obdobích a souvislostech, však evropské územní celky v současnosti vykazují různou míru a velmi odlišné druhy územní nerovnováhy. Například ve venkovských oblastech Bulharska, Rumunska, Španělska, Maďarska nebo Polska existuje mnoho významných prvků nerovnováhy, pokud jde o příjmy, spojení, zdravotnictví, přístup ke službám atd. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Události nám ukazují, že se evropská území nevyvíjejí jednotně. Oblasti, pro něž je typický hospodářský růst, sociální soudržnost a environmentální udržitelnost, existují vedle těch, jež ohrožuje stagnace, vylidňování nebo desertifikace. Nerovnováhu lze pozorovat nejen mezi regiony NUTS 3 (2), ale rovněž mezi různými částmi téhož regionu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zvláštní vliv na venkovská území mají dopady změny klimatu, technologické, normativní a institucionální změny a přírodní, průmyslové nebo epidemiologické katastrofy. Navzdory tomu, že znevýhodněné a přechodné oblasti prokázaly během poslední finanční krize větší odolnost, jsou města blíže dosažení cílů v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a snižování chudoby, jež byly stanoveny ve strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nejzranitelnější jsou odlehlé venkovské a horské oblasti a okrajové, nejvzdálenější a arktické regiony. Tyto oblasti jsou vystaveny objektivním omezujícím faktorům, jako je chybějící kritické množství (populační nebo ekonomické), obtížná přístupnost atd. Souběžně s tím se naopak zvyšuje přetížení městských oblastí a tlak na přírodní zdroje (vzduch, voda, půda). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Význam, který mají venkovské oblasti pro celou Unii, nespočívá jen v jejich kvantitativním rozměru (žije v nich 55 % obyvatelstva, vytváří okolo 45 % hrubé přidané hodnoty a 50 % zaměstnanosti), ale také v jejich spojení s kulturou a identitou každé země. Záměrem tohoto stanoviska je vytvořit základy uceleného přístupu, který umožní pokročit směrem k vyváženějšímu územnímu rozvoji. |
| --- | --- |

2.5

3.   Navrhovaná opatření

| 3.1 | Nejlepším, ne-li jediným způsobem, jak pokračovat v harmonickém hospodářském rozvoji, který umožní předejít potížím v podobě dopravního přetížení a vylidňování, je územní smlouva mezi městy a jejich rozsáhlými okolními venkovskými oblastmi. Ačkoli počáteční politický impuls přichází od regionálních orgánů, rozhodnutí se musí vždy přijímat zdola za pomoci stálých participativních struktur, které zahrnou všechny veřejné a soukromé subjekty a subjekty organizované občanské společnosti, jež na daném území existují. Hlavním aspektem pro nápravu asymetrií je společné navrhování a společné provádění. EHSV se vyslovuje pro financování pilotního programu pro testování řešení uzpůsobených specifikům každého území. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pokud se chceme snažit působit na venkovské oblasti EU, se zvláštním důrazem na zranitelné regiony, je třeba jednat v pěti rozměrech:






  — | v územním rozměru: podpořit vyvážený rozvoj, který zefektivní toky mezi venkovskými a městskými póly každého území, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

v územním rozměru: podpořit vyvážený rozvoj, který zefektivní toky mezi venkovskými a městskými póly každého území,

| — | v hospodářském rozměru: podpořit decentralizaci a diverzifikaci coby hnací prvky opětovného vyvážení příjmů, |
| --- | --- |

—

v hospodářském rozměru: podpořit decentralizaci a diverzifikaci coby hnací prvky opětovného vyvážení příjmů,

| — | v sociálním rozměru: zajistit přístup k základním službám v oblasti vzdělávání, zdraví, dopravy, kultury atd., |
| --- | --- |

—

v sociálním rozměru: zajistit přístup k základním službám v oblasti vzdělávání, zdraví, dopravy, kultury atd.,

| — | v environmentálním rozměru: mít za cíl agroekologii (3) a ocenit ochranu biologické rozmanitosti, která se provádí v EU, |
| --- | --- |

—

v environmentálním rozměru: mít za cíl agroekologii (3) a ocenit ochranu biologické rozmanitosti, která se provádí v EU,

| — | v institucionálním rozměru: vytvořit doprovodný ekosystém, který usnadní pokrok v ostatních rozměrech. |
| --- | --- |

—

v institucionálním rozměru: vytvořit doprovodný ekosystém, který usnadní pokrok v ostatních rozměrech.

| 3.3 | Je nezbytné zvážit řízení rizik, prostředí nejistoty, návrh plánů pro nepředvídané události, mechanismy začlenění protikladných zájmů nebo vytvoření součinnosti mezi globálními a místními vizemi. Všechny tyto mechanismy jsou nezbytné při návrhu a řízení strategie, která má snížit územní zranitelnost. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Společný strategický rámec zaručuje koordinovanou činnost různých ESI fondů (4). Na regionální a nižší než regionální úrovni se díky integrovaným územním investicím financovaným z více fondů mohou opatření přizpůsobit vlastnostem konkrétních území a tyto investice mohou vycházet z místních specifik s cílem využít součinnosti mezi různými oblastmi, jako je zachování biologické rozmanitosti, hospodaření s půdou (především zemědělství a lesnictví) a cestovní ruch. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Navrhujeme, aby měly členské státy a regiony flexibilnější politické možnosti, tak aby mohly přizpůsobit politiku svým specifickým potřebám a zaměřit ji na ně, a to i co se týče návrhu a provádění opatření. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Navrhujeme, aby existovala komplexní strategie, jež bude vyžadovat politiky a instituce, které nepracují odděleně, a za tímto účelem je klíčová institucionální koordinace, integrace a sladění. Při návrhu strategií a opatření se nutně zváží příležitosti vyplývající ze současného institucionálního kontextu, z nichž je třeba uvést Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 a cíle udržitelného rozvoje coby globální rámec a co se týče evropského rámce:






  — | Zelenou dohodu pro Evropu, která zahrnuje soubor strategií, jež budou výchozím bodem v příštích letech, přičemž některé (strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, strategie v oblasti biologické rozmanitosti) budou mít významný dopad v oblasti venkova, |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Zelenou dohodu pro Evropu, která zahrnuje soubor strategií, jež budou výchozím bodem v příštích letech, přičemž některé (strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, strategie v oblasti biologické rozmanitosti) budou mít významný dopad v oblasti venkova,

| — | víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a nástroj Evropské unie na podporu oživení, které určí dostupný rozpočet, |
| --- | --- |

—

víceletý finanční rámec na období 2021–2027 a nástroj Evropské unie na podporu oživení, které určí dostupný rozpočet,

| — | závazek EU pokročit ve druhé polovině 21. století směrem k uhlíkové neutralitě, |
| --- | --- |

—

závazek EU pokročit ve druhé polovině 21. století směrem k uhlíkové neutralitě,

| — | nový akční plán pro oběhové hospodářství |
| --- | --- |

—

nový akční plán pro oběhové hospodářství

| — | a strategii pro inteligentní specializaci, politiku soudržnosti, jednotný digitální trh atd. |
| --- | --- |

—

a strategii pro inteligentní specializaci, politiku soudržnosti, jednotný digitální trh atd.

| 3.7 | Z historického hlediska byl venkov při využívání zdrojů „oběhový“, to by však nemělo zabránit rozvoji nových energetických modelů, jež budou ekonomicky a environmentálně udržitelnější, a stimulaci oběhového hospodářství na venkovských územích. EHSV rovněž podporuje krátké dodavatelské řetězce a zintenzivnění obchodu mezi městem a venkovem. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Zemědělská činnost odjakživa umožňuje integraci zranitelných osob, které mají potíže s nalezením zaměstnání, zejména když rovněž potřebují ubytování a individualizovanou péči. V současnosti mohou tuto úlohu hrát sociální farmy. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Procesy digitalizace přinášejí nové pracovní a podnikatelské příležitosti. Zlepšení komunikací ve venkovských oblastech by mělo být spojeno s územím, a nikoli jen s obyvatelstvem, přičemž by se mělo využít iniciativ založených na satelitní technologii a na rozvoji sítí pro konektivitu na místní úrovni, aby bylo možné je provést ve většině venkovských středisek a zajistit místům se zemědělskou činností schopnost využít nové technologie. Digitalizace vytváří vyhlídky pro mladé lidi a vede ke změně tendence k vylidňování. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV uznává „opatření EU pro inteligentní vesnice“ coby nástroj umožňující vyměňovat si informace o tom, jak inovativním způsobem vytvářet dynamičtější, udržitelnější a atraktivnější venkovské oblasti, a prozkoumat, jak lépe využít programy pro rozvoj venkova, politiku soudržnosti EU a další nástroje financování. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV uznává významnou úlohu místních akčních skupin a jejich sítí při stimulaci procesů rozvoje venkova na celém území EU, kdy dochází k vytváření nových mechanismů správy, diversifikaci hospodářství venkovských území, ochraně historického a kulturního dědictví a podpoře podnikání. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Je třeba posuzovat a sledovat vývoj územních celků, a proto je nutné stanovit pro jednotlivé definované oblasti ukazatele, které umožní přijímat rozhodnutí zaměřená na budoucnost. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Jednotlivé politiky uplatňované na nějakém území je třeba sladit s cílem kombinovat prostory s různými možnostmi využití, přičemž je třeba vždy zohlednit subjekty, které zde existují. Politiky se musí uplatňovat na přiměřené úrovni, tj. na regiony na nižší úrovni než NUTS 3, aby se zohlednila specifika na nižší než regionální úrovni. Mohla by být zvážena tato opatření:






  — | ustavení územních smluv, ze kterých bude vyplývat povinnost definovat veřejné a soukromé závazky a jež vytvoří mechanismy interinstitucionální spolupráce, |
| --- | --- | --- |

3.13

—

ustavení územních smluv, ze kterých bude vyplývat povinnost definovat veřejné a soukromé závazky a jež vytvoří mechanismy interinstitucionální spolupráce,

| — | určení inovačního potenciálu a zaměření se na silné místní prvky, |
| --- | --- |

—

určení inovačního potenciálu a zaměření se na silné místní prvky,

| — | podněcování inteligentních území, pro něž bude zajištěn systém vytváření sítí, který zlepší ekonomickou a politickou účinnost, |
| --- | --- |

—

podněcování inteligentních území, pro něž bude zajištěn systém vytváření sítí, který zlepší ekonomickou a politickou účinnost,

| — | podnět k vytvoření subjektu fungujícího jako katalyzátor, který spojí organizace občanské společnosti aktivní v oblasti územního rozvoje, |
| --- | --- |

—

podnět k vytvoření subjektu fungujícího jako katalyzátor, který spojí organizace občanské společnosti aktivní v oblasti územního rozvoje,

| — | vytvoření opatření k boji proti vylidňování, která umožní skutečnou změnu tendence v modelech využívání území, |
| --- | --- |

—

vytvoření opatření k boji proti vylidňování, která umožní skutečnou změnu tendence v modelech využívání území,

| — | zlepšení kvality života v aspektech týkajících se mladých lidí (vzdělávání, volný čas). |
| --- | --- |

—

zlepšení kvality života v aspektech týkajících se mladých lidí (vzdělávání, volný čas).

| 3.14 | Změna současné demografické tendence vyžaduje, aby se každý mladý člověk z venkova osobně rozhodl neodejít do města. Hlavním faktorem, který má velký vliv na toto rozhodnutí, ačkoli nejde o faktor jediný, je možnost vykonávat profesní činnost, jež bude důstojně ohodnocena a bude mít perspektivu do budoucnosti. Atraktivní a zajímavý obraz života mladých lidí na venkově, šířený pomocí sdělovacích prostředků a audiovizuální produkce s veřejnou podporou, by přispěl k upevnění oprávněné hrdosti, kterou tito lidé cítí na svůj původ. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Výše uvedené platí dvojnásobně v případě žen. Obrovský přínos venkovských žen k zemědělské i nezemědělské ekonomické činnosti je třeba náležitě uznat a ocenit, především prostřednictvím důsledného rovného odměňování a případně prostřednictvím přístupu ke společnému vlastnictví zemědělských podniků. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Ve venkovských oblastech nalezneme všechny typy podniků, ačkoli převažují podniky věnující se zpracování zemědělských produktů. Pokud existuje snadný přístup k nezbytné telekomunikační, dopravní, energetická a jiná infrastruktuře, jsou venkovské oblasti při umístění nových podnikatelských projektů často výhodnější možností. Rozhodným prvkem, který vychýlí jazýček vah, mohou být dostatečně vysoké daňové pobídky. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Ve většině vesnic je největším podnikem zemědělské družstvo, které kromě činnosti, jež je přímo výrobní, může zahrnovat také část zaměřenou na skladování nebo úvěr. Vzhledem k sociální povaze družstev je třeba vždy zachovat rozdílné daňové zacházení v jejich prospěch a poskytnout jim různé druhy podpory ze strany veřejné správy. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Zemědělství je často základním kamenem místního hospodářství, který umožňuje rozvoj ostatních odvětví, jako je zemědělsko-potravinářský průmysl a cestovní ruch. Naproti tomu opouštění půdy s sebou nese ztrátu krajinných typů a environmentálních služeb, díky nimž je území aktivně spravováno. Zemědělská a lesnická činnost přispívá k udržení obyvatelstva, boji proti erozi, snížení četnosti a šíření požárů a předcházení desertifikaci. Je zásadně důležité, aby společná zemědělská politika zaručila zachování zemědělské produkce ve zranitelných regionech. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | V horských oblastech umožňuje extenzivní chov hospodářských zvířat využít okrajová území, jež nemají agronomickou hodnotu. Dobře řízená pastva přináší četné výhody: environmentální (zvýšení biologické rozmanitosti), kulturní (zachování hmotného a nehmotného dědictví) a krajinné (otevření prostor pro cestovní ruch). Předchází rovněž přírodním rizikům, jako jsou lesní požáry, sesuvy půdy a záplavy. Živočišná výroba v horských oblastech je nicméně stále více ohrožována mimořádně nízkou rentabilitou mléčných a masných výrobků, a proto jsou zcela nezbytná zvláštní podpůrná opatření. Výrobní náklady ještě zvyšuje reintrodukce velkých masožravců (vlka a medvěda). Koexistence je možná pouze v určitých oblastech, musí být promyšlená a k dispozici musí být okamžité a dostatečné kompenzace. |
| --- | --- |

3.19

4.   Sledování a hodnocení

| 4.1 | Je třeba vypracovat podrobné pokyny ohledně opatření, jež je třeba přijmout. V územních smlouvách se musí stanovit konkrétní, hmatatelné a kontrolovatelné cíle a časový horizont, v němž by měly být splněny. Bude nutné pozorně sledovat pozitivní vývoj kritických ukazatelů z tohoto (nevyčerpávajícího) seznamu: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | V souvislosti s populační dynamikou:






  — | kvalitativní a kvantitativní popis emigračních a imigračních pohybů, |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

kvalitativní a kvantitativní popis emigračních a imigračních pohybů,

| — | popis populační pyramidy na různých územních úrovních. |
| --- | --- |

—

popis populační pyramidy na různých územních úrovních.

| 4.1.2 | V souvislosti s kvalitou života:






  — | přístup k potravinám: zachování a rozvoj lokálních obchodů a účinných distribučních kanálů s cílem zaručit všem občanům stálý přístup k potravinám vysoké jakosti a předejít vzniku oblastí s problematickou dostupností potravin, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

—

přístup k potravinám: zachování a rozvoj lokálních obchodů a účinných distribučních kanálů s cílem zaručit všem občanům stálý přístup k potravinám vysoké jakosti a předejít vzniku oblastí s problematickou dostupností potravin,

| — | přístup k financím: prodloužení úředních hodin bankovních institucí a jejich zástupců a zvýšení dostupnosti bankomatů, |
| --- | --- |

—

přístup k financím: prodloužení úředních hodin bankovních institucí a jejich zástupců a zvýšení dostupnosti bankomatů,

| — | přístup ke vzdělávání: snížení doby trvání cesty do nejbližšího zařízení primárního a sekundárního vzdělávání, |
| --- | --- |

—

přístup ke vzdělávání: snížení doby trvání cesty do nejbližšího zařízení primárního a sekundárního vzdělávání,

| — | přístup ke zdravotní péči: snížení doby trvání cesty do nejbližšího zdravotního střediska s pohotovostí a do nejbližší nemocnice, |
| --- | --- |

—

přístup ke zdravotní péči: snížení doby trvání cesty do nejbližšího zdravotního střediska s pohotovostí a do nejbližší nemocnice,

| — | využití telematických prostředků pro domácí a zdravotní péči, |
| --- | --- |

—

využití telematických prostředků pro domácí a zdravotní péči,

| — | zlepšení přístupu ke komunikacím: telefon, širokopásmové připojení, |
| --- | --- |

—

zlepšení přístupu ke komunikacím: telefon, širokopásmové připojení,

| — | ochrana historického a přírodního dědictví (chráněné oblasti) a větší přístup ke kultuře. |
| --- | --- |

—

ochrana historického a přírodního dědictví (chráněné oblasti) a větší přístup ke kultuře.

| 4.1.3 | V souvislosti s dostupností rozpočtových prostředků:






  — | vyšší běžné rozpočtové prostředky pro místní subjekty: částka na obyvatele, částka na kilometr čtvereční, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

vyšší běžné rozpočtové prostředky pro místní subjekty: částka na obyvatele, částka na kilometr čtvereční,

| — | vyšší rozpočtové prostředky pro partnerství soukromého a veřejného sektoru a případně pro zprostředkující správní orgány, |
| --- | --- |

—

vyšší rozpočtové prostředky pro partnerství soukromého a veřejného sektoru a případně pro zprostředkující správní orgány,

| — | podmínění dotací prověřením jejich přínosu pro komunitu. |
| --- | --- |

—

podmínění dotací prověřením jejich přínosu pro komunitu.

| 4.1.4 | V souvislosti s příjmy:






  — | postupné snižování rozdílu mezi venkovskými a městskými oblastmi, a to nejen z hlediska celkových příjmů, ale také co se týče sazby za odpracovanou hodinu, |
| --- | --- | --- |

4.1.4

—

postupné snižování rozdílu mezi venkovskými a městskými oblastmi, a to nejen z hlediska celkových příjmů, ale také co se týče sazby za odpracovanou hodinu,

| — | začlenění genderového hlediska a hlediska věku. |
| --- | --- |

—

začlenění genderového hlediska a hlediska věku.

| 4.1.5 | V souvislosti se zaměstnaností:






  — | snížení míry nezaměstnanosti, zejména u mladých lidí, |
| --- | --- | --- |

4.1.5

—

snížení míry nezaměstnanosti, zejména u mladých lidí,

| — | zvýšení míry zaměstnanosti, zejména u žen, |
| --- | --- |

—

zvýšení míry zaměstnanosti, zejména u žen,

| — | poskytnutí pobídek pro tvorbu pracovních míst v obcích s nízkou hustotou obyvatelstva, |
| --- | --- |

—

poskytnutí pobídek pro tvorbu pracovních míst v obcích s nízkou hustotou obyvatelstva,

| — | vytvoření pracovních míst s flexibilním či nestandardním rozvržením pracovní doby, |
| --- | --- |

—

vytvoření pracovních míst s flexibilním či nestandardním rozvržením pracovní doby,

| — | vytvoření pracovních míst, která usnadní sociální integraci. |
| --- | --- |

—

vytvoření pracovních míst, která usnadní sociální integraci.

| 4.1.6 | V souvislosti se zaměstnáním ve veřejném sektoru:






  — | zachování služeb v oblasti zdravotní péče, vzdělávání, veřejného pořádku, přístupu ke spravedlnosti atd. na celém území a jejich rozšíření pomocí mobilních služeb, |
| --- | --- | --- |

4.1.6

—

zachování služeb v oblasti zdravotní péče, vzdělávání, veřejného pořádku, přístupu ke spravedlnosti atd. na celém území a jejich rozšíření pomocí mobilních služeb,

| — | územní decentralizace veřejných institucí, veřejných subjektů a pracovních míst ve veřejném sektoru, |
| --- | --- |

—

územní decentralizace veřejných institucí, veřejných subjektů a pracovních míst ve veřejném sektoru,

| — | pobídky pro úředníky, aby se s rodinami usadili v místě, kde pracují, čímž by se snížilo každodenní dojíždění za prací. |
| --- | --- |

—

pobídky pro úředníky, aby se s rodinami usadili v místě, kde pracují, čímž by se snížilo každodenní dojíždění za prací.

| 4.1.7 | V souvislosti s veřejnými investicemi:






  — | zvýšení celkových veřejných investic na obyvatele a na kilometr čtvereční, |
| --- | --- | --- |

4.1.7

—

zvýšení celkových veřejných investic na obyvatele a na kilometr čtvereční,

| — | účinné zlepšení dostupnosti dopravní infrastruktury: průměrná vzdálenost sídel od nájezdů na dálnici a výjezdů z ní a od železničních stanic, |
| --- | --- |

—

účinné zlepšení dostupnosti dopravní infrastruktury: průměrná vzdálenost sídel od nájezdů na dálnici a výjezdů z ní a od železničních stanic,

| — | zvýšené využívání železnice a intermodální strategie. |
| --- | --- |

—

zvýšené využívání železnice a intermodální strategie.

| 4.1.8 | V souvislosti se soukromými investicemi:






  — | zvýšení celkových soukromých investic na obyvatele a na kilometr čtvereční, |
| --- | --- | --- |

4.1.8

—

zvýšení celkových soukromých investic na obyvatele a na kilometr čtvereční,

| — | daňové nebo jiné pobídky k investicím v obcích s nízkou hustotou obyvatelstva, |
| --- | --- |

—

daňové nebo jiné pobídky k investicím v obcích s nízkou hustotou obyvatelstva,

| — | daňové zvýhodnění pro poskytování služeb osobní dopravy ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

—

daňové zvýhodnění pro poskytování služeb osobní dopravy ve venkovských oblastech.

V Bruselu dne 17. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  KOM(2010) 2020.

1

(2)  Z francouzského nomenclature des unités territoriales statistiques, společná klasifikace územních statistických jednotek.

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  „EHSV se domnívá, že agroekologie představuje cíl, k němuž musí směřovat evropské zemědělství, jehož rozvoj nutně závisí na zachování přírodních zdrojů.“ (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 65).

3

(4)  Evropské strukturální a investiční fondy.

4

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/66

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Slučitelnost obchodní politiky EU se Zelenou dohodou pro Evropu

[stanovisko z vlastní iniciativy]

(2020/C 429/10)

| Zpravodaj: | John BRYAN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

John BRYAN

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 8. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/1/3 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

8. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá Zelenou dohodu pro Evropu, zejména pak strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategii v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou ambiciózní, budou mít významný dopad na zemědělství v EU a na zemědělsko-potravinářské odvětví a budou hrát ústřední úlohu v budoucích obchodních dohodách. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV je přesvědčen, že EU musí reagovat na koronavirovou krizi urychleným prováděním evropského plánu na podporu oživení, aby se hospodářství EU mohlo vrátit co nejdříve zpět do svého předchozího stavu a začalo opět v plné míře fungovat, přičemž musí být zohledňována zdravotní a environmentální rizika. Zelená dohoda by měla být nedílnou součástí oživení. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vzhledem k tomu, že světové hospodářství čelí bezprecedentní hrozbě recese jako důsledku koronavirové krize, spravedlivý obchod založený na rovných podmínkách nebyl pro oživení ekonomiky nikdy tak důležitý jako dnes. Dobře fungující otevřený jednotný trh EU a mezinárodní obchod jsou nezbytnost. EHSV je toho názoru, že EU nesmí dopustit, aby se její obchodní politika ocitla v defenzivním postavení. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mezi základní ponaučení, které si musí EU z koronavirové krize odnést, patří:






  1) | zásadní význam koncepce „jedno zdraví“, potravinového zabezpečení a potravinové soběstačnosti pro Evropu; |
| --- | --- | --- |

1.4

1)

zásadní význam koncepce „jedno zdraví“, potravinového zabezpečení a potravinové soběstačnosti pro Evropu;

| 2) | potřeba silné SZP a udržitelného a odolného dodavatelského řetězce v oblasti potravin a základních výrobků souvisejících se zdravím; |
| --- | --- |

2)

potřeba silné SZP a udržitelného a odolného dodavatelského řetězce v oblasti potravin a základních výrobků souvisejících se zdravím;

| 3) | potřeba, aby EU měla pro řešení krize k dispozici vlastní zdroje v podobě silného a náležitě financovaného rozpočtu; |
| --- | --- |

3)

potřeba, aby EU měla pro řešení krize k dispozici vlastní zdroje v podobě silného a náležitě financovaného rozpočtu;

| 4) | význam obchodu a ochrany jednotného trhu EU pro předcházení renacionalizaci a opakování vývoje, jakým je brexit. |
| --- | --- |

4)

význam obchodu a ochrany jednotného trhu EU pro předcházení renacionalizaci a opakování vývoje, jakým je brexit.

| 1.5 | EHSV žádá, aby byly v rámci důkladného posouzení dopadů byly plně posouzeny veškeré dopady strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, na obchodní dohody, zemědělství a zemědělsko-potravinářské odvětví EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Poukazuje se v něm na to, že obchod se zemědělskými produkty musí také hrát ústřední úlohu při provádění většiny, ne-li všech cílů udržitelného rozvoje, a že WTO má hrát důležitou úlohu při dosahování cílů udržitelného rozvoje, což by bylo daleko těžší bez účinného mnohostranného obchodního mechanismu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV navrhuje, aby ve všech budoucích obchodních dohodách EU byly strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, uvedeny jako celosvětová norma udržitelnosti, jakkoli zároveň uznává, že začlenění a plnění cílů udržitelného rozvoje a vyšších norem v rámci mnohostranných obchodních dohod představuje velmi náročný úkol. Pokrok v oblasti plnění cílů udržitelného rozvoje a základních environmentálních a sociálních norem se zdá být dosažitelný v krátkodobějším výhledu v rámci dvoustranných obchodních dohod. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU musí zaručit, že obchodní dohody nebudou tento problém externalizovat a nebudou zvyšovat odlesňování v jiných zemích. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV považuje za zásadní, aby strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, nenarušily životaschopnost a konkurenceschopnost zemědělského a zemědělsko-potravinářského odvětví EU zvyšováním nákladů a zpřísňováním norem, které nejsou konkurenti ochotni přijmout a dodržovat. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV se domnívá, že politiky EU, jako je strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, SZP, obchodní politika a sociální politika, vyžadují jako celek i mezi sebou navzájem mnohem větší soudržnost a koordinaci. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Zemědělství založené na evropském modelu rodinných zemědělských podniků má pro realizaci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, zásadní význam a je nezbytné, aby SZP měla odpovídající rozpočet, který umožní pokrýt nové požadavky, jež budou na zemědělce kladeny. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | V souvislosti s přeměnou půdy na ekologickou produkci je nutné posoudit dopady výsledného poklesu produkce. Je třeba posílit výzkum, aby bylo možné lépe definovat, co se rozumí slovem „ekologický“, a posoudit skutečný čistý přínos ekologického zemědělství ke globální udržitelnosti, včetně biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Všechny obchodní dohody EU musí dodržovat sanitární a fytosanitární ustanovení EU a zásadu předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

1.13

2.   Obecné souvislosti

Zelená dohoda pro Evropu

| 2.1 | Zelená dohoda pro Evropu (1) je ambiciózním sdělením a závazkem k řešení problémů v oblasti klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Představuje novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdrojů, která do roku 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cílem Zelené dohody je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál EU a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady, Tato transformace musí být spravedlivá a inkluzivní. Musí stavět lidi na první místo a věnovat pozornost regionům, odvětvím a pracovníkům. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropská komise uvedla, že Zelená dohoda je nedílnou součástí strategie Komise v oblasti obchodní politiky pro uskutečňování Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje (2). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Hlavní cíle stanovené v Zelené dohodě pro Evropu znázorňuje níže uvedený (3) obrázek: |
| --- | --- |

2.5

Image 1

Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti

| 2.6 | Cílem strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ (4), která je součástí Zelené dohody, je učinit potravinový systém EU globálním standardem pro udržitelnost. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cílem strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti (5) je zvrátit úbytek biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Mezi klíčové cíle strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti patří:






  — | do roku 2030 omezit používání chemických pesticidů o 50 %; |
| --- | --- | --- |

2.8

—

do roku 2030 omezit používání chemických pesticidů o 50 %;

| — | do roku 2030 snížit únik živin o 50 % a omezit používání hnojiv o 20 %; |
| --- | --- |

—

do roku 2030 snížit únik živin o 50 % a omezit používání hnojiv o 20 %;

| — | do roku 2030 omezit prodej antimikrobiálních látek pro hospodářská zvířata o 50 %; |
| --- | --- |

—

do roku 2030 omezit prodej antimikrobiálních látek pro hospodářská zvířata o 50 %;

| — | revidovat a zlepšit stávající právní předpisy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na základě vědeckých důkazů; |
| --- | --- |

—

revidovat a zlepšit stávající právní předpisy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na základě vědeckých důkazů;

| — | do roku 2030 zvýšit podíl půdy využívané v EU k ekologickému zemědělské půdy na 25 %; |
| --- | --- |

—

do roku 2030 zvýšit podíl půdy využívané v EU k ekologickému zemědělské půdy na 25 %;

| — | vyjasnit pravidla hospodářské soutěže pro kolektivní iniciativy posilující udržitelné postavení zemědělců v dodavatelském řetězci; |
| --- | --- |

—

vyjasnit pravidla hospodářské soutěže pro kolektivní iniciativy posilující udržitelné postavení zemědělců v dodavatelském řetězci;

| — | vytvořit ekologický model odměňující zemědělce za pohlcování uhlíku v rámci SZP nebo trhu; |
| --- | --- |

—

vytvořit ekologický model odměňující zemědělce za pohlcování uhlíku v rámci SZP nebo trhu;

| — | do roku 2030 vysadit 3 miliardy stromů; |
| --- | --- |

—

do roku 2030 vysadit 3 miliardy stromů;

| — | zvrátit úbytek opylovačů; |
| --- | --- |

—

zvrátit úbytek opylovačů;

| — | obnovit volný tok na 25 000 km řek v EU; |
| --- | --- |

—

obnovit volný tok na 25 000 km řek v EU;

| — | chránit nejméně 30 % půdy a mořských oblastí EU; |
| --- | --- |

—

chránit nejméně 30 % půdy a mořských oblastí EU;

| — | stimulovat udržitelnou spotřebu potravin a podporovat finančně dostupné zdravé potraviny pro všechny. |
| --- | --- |

—

stimulovat udržitelnou spotřebu potravin a podporovat finančně dostupné zdravé potraviny pro všechny.

| 2.9 | Souhrnně vzato je cílem těchto strategií zajistit Evropanům dostupné a udržitelné potraviny, bojovat proti změně klimatu, chránit životní prostředí a zachovat biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV vítá strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategii v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, jakož i jimi stanovené cíle (6). |
| --- | --- |

2.10

Obchodní politika EU

| 2.11 | V pověřovacím dopise předsedkyně Komise adresovaném komisaři pro obchod panu Philovi Hoganovi z prosince 2019 je v otázce obchodní politiky EU a ústředního postavení Evropy v rámci mnohostranného systému založeného na pravidlech klíčovým sdělením rovnost podmínek pro všechny (7). Předsedkyně v dopise uvádí, že úkolem komisaře pro obchod je zajistit plnění cílů udržitelného rozvoje, a to prostřednictvím požadavku, aby každá nová obchodní dohoda měla zvláštní kapitolu o udržitelném rozvoji. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EU ukazuje, že bude podporovat globální transformaci směrem k udržitelným zemědělsko-potravinářským systémům v souladu s cíli strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a cíli udržitelného rozvoje. Prostřednictvím svých vnějších politik, včetně politiky obchodní, bude EU usilovat o budování zelených aliancí pro udržitelné potravinové systémy se všemi svými partnery v rámci dvoustranných, regionálních a mnohostranných fór. Ta zajistí plné provádění a prosazování ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji ve všech obchodních dohodách, a to i prostřednictvím vrchního úředníka EU pro dodržování obchodních dohod. |
| --- | --- |

2.12

3.   Hlavní oblasti diskuse

Důležitost a hodnota obchodu

| 3.1 | EU je největší ekonomikou na světě s 450 miliony spotřebitelů a s HDP, které v přepočtu na jednoho obyvatele činí 25 000 EUR (8). Je největším obchodním uskupením na světě. Pro 80 zemí je EU hlavním obchodním partnerem. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Obchod a investice jsou pro EU mimořádně důležité. Ve sdělení Obchod pro všechny bylo zdůrazněno, že více než 36 milionů pracovních míst v Evropě, tj. každé sedmé pracovní místo, závisí na vývozu do zemí mimo EU a že podle předpokladů bude v nadcházejících 15 letech 90 % globálního hospodářského růstu vytvořeno mimo Evropu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vnitřní a vnější obchod fungující na jednotném trhu EU a na světovém trhu v rámci svobodné, spravedlivé a na pravidlech založené politiky má pro EU a jejích 450 milionů občanů zásadní význam (9). Obchod se zbožím, který probíhá mezi EU a zbytkem světa, dosáhl v roce 2018 hodnoty 3 936 miliard EUR. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Statistiky týkající se obchodu v zemědělsko-potravinářském odvětví EU (10) ukazují, že rok 2019 byl rokem rekordním. Vývozní hodnota zemědělsko-potravinářských produktů dosáhla celkem 151,2 miliardy EUR, zatímco hodnota dovozu činila 119,3 miliardy EUR, takže celková hodnota obchodu za tento rok obnášela 270,5 miliardy EUR. Obchodní přebytek se od roku 2018 zvýšil o 10,9 miliardy EUR a dosáhl tak historicky nejvyšší hodnoty 31,9 miliardy EUR. Potravinářský průmysl hraje v obchodu a vývozu zásadní úlohu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV již dříve zdůraznil význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV přijal stanovisko Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi (12). V tomto stanovisku se uvádí, že WTO zůstává funkčním a účinným fórem pro obchodní jednání, zejména v zemědělství. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Neschopnost WTO vytvářet podmínky pro rozvoj mnohostranných obchodních vztahů a krize mechanismu řešení sporů představují vážné problémy, které ohrožují mnohostrannost i obchod založený na pravidlech. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Úloha řádně fungující WTO v kontextu celosvětového obchodu a význam mnohostranného systému založeného na pravidlech, který EU prosazuje, by tím však neměl být umenšen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ve svém stanovisku Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu EHSV uvádí, že je přesvědčen nejen o tom, že je třeba co nejdříve provést naléhavé reformy, zejména pokud jde o fungování Odvolacího orgánu pro řešení sporů, ale též o tom, že by se členové WTO měli zavázat k ambicióznějším a systémovějším změnám. Tyto návrhy podporované EHSV se týkají především tří oblastí: pracovněprávních norem a důstojné práce, cílů v oblasti změny klimatu a dosažení cílů udržitelného rozvoje OSN pro rok 2030 (13). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV je toho názoru, že EU nesmí dopustit, aby se její obchodní politika ocitla v defenzivním postavení. Na pozadí koronavirové krize a snahy o hospodářské oživení v EU a ve světě získává obchod nebývale velký význam a hodnotu. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV má za to, že EU musí přijmout ambiciózní přístup k oživení a usnadnění hospodářské obnovy na základě Zelené dohody a plánu evropské hospodářské obnovy. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Zelená dohoda musí vytvářet rovnováhu mezi udržováním silného obchodu a ochranou pracovních míst a životního prostředí na straně jedné a zachováním evropské konkurenceschopnosti na straně druhé. Strategie nesmí také konkurenčně zvýhodňovat dovoz ze zemí mimo EU na unijní trh, včetně ekologických produktů ze zemí mimo EU, které mají být dováženy do EU. Tyto produkty musí být vyrobeny podle stejných právních předpisů EU, které se vztahují na výrobce z EU (14). Bylo by třeba zavést unijní systém sledovatelnosti a certifikace ekologické jakosti a každý produkt označovat štítky v čitelné velikosti, a to produkty vyrobené v EU jako „ekologická produkce EU“ a produkty vyrobené mezinárodně jako „ekologická produkce mimo EU“. Bylo by také zapotřebí vytvořit nezávislý a dynamický akreditační systém na úrovni EU, který nyní vykonává jediný vnitrostátní akreditační orgán, aby se zabýval konkrétně záležitostmi, jež se týkají akreditace kontrolních orgánů a předcházení podvodům v ekologické produkci, pokud jde o obchodování a fungování v odvětví ekologické produkce. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Účinné a řádné fungování jednotného trhu EU má zcela zásadní význam. EHSV je velmi pevně přesvědčen o tom, že nesmí docházet k renacionalizaci trhů EU. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EHSV uznává význam a hodnotu obchodu, který je založen na pravidlech a který funguje za rovných podmínek, a jeho významný přínos pro budoucí hospodářské oživení po skončení koronavirové krize. |
| --- | --- |

3.14

Obchod a udržitelný rozvoj

| 3.15 | Udržitelným rozvojem se rozumí uspokojování potřeb současnosti při zajištění toho, aby své potřeby mohly uspokojovat i budoucí generace. Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030 stanoví 17 klíčových cílů udržitelného rozvoje a 169 dílčích cílů. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti jdou mnohem dále než cíle udržitelného rozvoje a stanoví zcela nový soubor kritérií s cílem vytvořit „nový globální standard udržitelnosti“. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Právo EU vyžaduje, aby všechny relevantní politiky EU, včetně obchodní politiky a politiky v oblasti hospodářské soutěže, podporovaly udržitelný rozvoj. Cílem obchodní politiky EU je zajistit, aby hospodářský rozvoj šel ruku v ruce se sociální spravedlností, dodržováním lidských práv, vysokými pracovněprávními normami a vysokými environmentálními normami. Současně je třeba chránit sanitární a fytosanitární ustanovení EU a dodržovat zásadu předběžné opatrnosti. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EHSV v průběhu let vypracoval několik stanovisek k různým aspektům obchodu a udržitelného rozvoje, včetně stanovisek Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (15) a Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje (16). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | V prvním z těchto stanovisek EHSV vyzývá Komisi k ambicióznějšímu přístupu, pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji, a upozorňuje na příliš úzký přístup, který je v těchto kapitolách uplatňován ve vztahu k zájmům spotřebitelů. Poukazuje také na otázky financování a zdrojů v souvislosti s činností domácích poradních skupin (DAG) a na používání sankcí. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Ve druhém ze stanovisek EHSV vyslovil přesvědčení, že cíle udržitelného rozvoje spolu s Pařížskou dohodou zásadně změní celosvětovou obchodní agendu, a především obchod s průmyslovým zbožím a zemědělskými produkty. EHSV nicméně zdůrazňuje, že cíle udržitelného rozvoje nejsou právně závazné a neexistuje mechanismus pro řešení sporů. Stanovisko podtrhuje úlohu odpovědného chování podniků pro realizaci cílů udržitelného rozvoje a zdůrazňuje, že zásadní bude dopad soukromého sektoru v této oblasti. Obsahuje rovněž výzvu k úplnému posouzení dopadu pravděpodobných účinků provádění cílů udržitelného rozvoje a Pařížské dohody na obchodní politiku a politiku hospodářské soutěže EU, včetně zemědělství. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Poukazuje se v něm na to, že obchod se zemědělskými produkty musí také hrát ústřední úlohu při provádění většiny, ne-li všech cílů udržitelného rozvoje, a že WTO má hrát důležitou úlohu při jejich dosahování, což by bylo daleko těžší bez účinného mnohostranného obchodního mechanismu (17). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | V souvislosti se strategií „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategií v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, vyvstává řada klíčových otázek: Nakolik je reálné, aby EU stanovila a naplňovala nový soubor vyšších standardů nad rámec cílů udržitelného rozvoje? Může EU přesvědčit své obchodní partnery, aby přistoupili na naplňování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji? Může EU učinit další krok a přesvědčit obchodní partnery, nebo dokonce členské státy EU, aby přistoupili na ještě vyšší úroveň udržitelného rozvoje, kterou představuje Zelená dohoda? Jak dalece bude EU ve svých budoucích obchodních jednáních prosazovat cíle udržitelného rozvoje či strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategii v oblasti biologické rozmanitosti? Jaké náklady vzniknou evropským zemědělcům a zemědělsko-potravinářskému odvětví v důsledku Zelené dohody? Jaký to bude mít dopad na obchodní konkurenceschopnost EU? |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | EHSV je toho názoru, že EU by měla provádět právní předpisy, které ukládají společnostem povinnost náležité péče v celém jejich dodavatelském řetězci, s cílem zjišťovat environmentální a sociální rizika a případy porušování lidských práv, předcházet jim a zmírňovat je. |
| --- | --- |

3.23

Prosazování pravidel

| 3.24 | EU se musí více zaměřit na prosazování a provádění cílů udržitelného rozvoje a standardů v dohodách o volném obchodu. Velmi důležité je řádné a důsledné monitorování, provádění a vymáhání plnění všech aspektů obchodních dohod, a to nejen s ohledem na jejich stále větší podrobnost a obsáhlost, ale také a především s ohledem na to, že zasahují do ekonomicky nepostižitelných oblastí udržitelného rozvoje, jako jsou životní prostředí a změna klimatu. K monitorování klíčových otázek, jako je odlesňování, by se měly používat nejnovější technologie, jaké jsou k dispozici například ve Společném výzkumném středisku (JRC) (18). |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Postupy používané v rámci monitorování a prosazování pravidel musí být jasné, rychlé, účinné a finančně transparentní. Náklady musí být spravedlivě rozděleny, přičemž je třeba zohlednit, co je únosné pro malé zemědělce. |
| --- | --- |

3.25

Doprava a energetika

| 3.26 | Zelená dohoda vyžaduje mnohem větší zaměření na dopravní a energetickou politiku. Doprava je původcem 24 % celosvětových emisí CO2 (a podle předpovědí dosáhne do roku 2030 jejich podíl 40 % celkových emisí (19)). Intenzivnímu přezkumu bude podrobeno rovněž širší využívání energie a nezbytnost větších pobídek pro energii z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

3.26

Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti v rámci Zelené dohody

| 3.27 | Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, by měly výrazně podpořit hospodářskou udržitelnost evropských zemědělců a zemědělského odvětví a zlepšit fungování trhů, zároveň by však měly přispět k hospodářské, environmentální a sociální udržitelnosti zemědělsko-potravinářského odvětví. To je v souladu s vizí „udržitelného hospodářství v souladu s našimi potřebami“ EHSV (20). |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | EHSV ve svém stanovisku ke komplexní politice EU v oblasti potravin (21) vyzývá k udržitelnější potravinové politice, jejímž cílem by bylo zajistit zdravé stravování vycházející z udržitelných potravinových systémů propojující zemědělství s výživou a ekosystémovými službami, a dodavatelské řetězce, které by zabezpečovaly veřejné zdraví pro všechny vrstvy evropské společnosti. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Mnohé z myšlenek obsažených v těchto stanoviscích se odráží ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a EHSV přispěl k vytvoření dynamiky tohoto procesu. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Pokud jde o konkrétní návrh na omezení používání pesticidů, zemědělci musejí mít možnost tyto výrobky nahradit bezpečnými a udržitelnými alternativami, které ochrání výnosy a vyloučí jakékoli ohrožení potravinového zabezpečení. Výzkum a inovace založené na spolehlivé vědě jsou klíčem k zavádění alternativních řešení v oblasti udržitelné ochrany rostlin. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Omezování používání hnojiv musí být založeno na solidních vědeckých poznatcích týkajících se plánů hospodaření se živinami, testování půdy, uspokojování nutričních potřeb plodin, přesného dávkování a udržování rovnováhy živin v půdě. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Omezení používání antimikrobiálních látek má z hlediska lidského zdraví a bezpečnosti zásadní význam (přístup „jedno zdraví“ (22)). |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Zlepšování zdraví a dobrých životních podmínek zvířat je důležitým a žádoucím cílem, na trhu však není vždy odměňováno, a náklady, které jsou s tím spojeny, se často nedaří získat zpět. Součástí SZP jsou velmi přísná opatření, která zaručují, že evropské chovy splňují v celosvětovém měřítku ty nejvyšší normy v oblasti sledovatelnosti, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí. V oblasti mezinárodního obchodu by reciprocita norem v oblasti dobrých životních podmínek zvířat měla být jedním z klíčových požadavků obchodních dohod s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | V souvislosti s cíli snížení objemů antimikrobiálních látek, pesticidů a hnojiv stanovených ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ je třeba brát – při využití referenčního srovnávání – v úvahu pokrok, kterého již bylo dosaženo v mnoha členských státech v posledních letech. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | V souvislosti s přeměnou většího množství půdy na ekologickou produkci je nutné posoudit dopady výsledného poklesu produkce. Je třeba posílit výzkum, aby bylo možné lépe definovat, co se slovem „ekologický“ rozumí, a posoudit skutečný čistý přínos ekologické produkce ke globální udržitelnosti. Ekologické zemědělství může mít také vyšší náklady na produkci, které se opět nemusí odrazit na maloobchodní úrovni. Ekologické zemědělství by se pak v důsledku vyšších nákladů mohlo stát neudržitelným. EU musí rovněž posoudit otázku tržních dopadů z hlediska vyšších cen / ekonomické životaschopnosti čtyřnásobného nárůstu ekologické produkce. |
| --- | --- |

3.35

SZP a strategie Zelené dohody (strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti)

| 3.36 | Současný proces reformy SZP začal v roce 2018 s legislativní návrhy z června 2018 (23). Nová SZP přichází s vyššími ambicemi, zejména co se týče životního prostředí a změny klimatu. |
| --- | --- |

3.36

| 3.37 | Návrhy nové SZP stanoví tyto specifické cíle:






  — | v rámci podpory zajištění potravin podporovat životaschopné zemědělské příjmy a odolnost na celém území EU; |
| --- | --- | --- |

3.37

—

v rámci podpory zajištění potravin podporovat životaschopné zemědělské příjmy a odolnost na celém území EU;

| — | posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci; |
| --- | --- |

—

posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci;

| — | zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci; |
| --- | --- |

—

zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci;

| — | přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, jakož i k udržitelné energetice; |
| --- | --- |

—

přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, jakož i k udržitelné energetice;

| — | podporovat udržitelný rozvoj přírodních zdrojů, jako je voda, půda a ovzduší, a účinné hospodaření s nimi; |
| --- | --- |

—

podporovat udržitelný rozvoj přírodních zdrojů, jako je voda, půda a ovzduší, a účinné hospodaření s nimi;

| — | přispívat k ochraně biologické rozmanitosti, posilovat ekosystémové služby a zachovávat přírodní stanoviště a krajiny. |
| --- | --- |

—

přispívat k ochraně biologické rozmanitosti, posilovat ekosystémové služby a zachovávat přírodní stanoviště a krajiny.

| — | získávat mladé zemědělce a usnadňovat rozvoj podnikání ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

—

získávat mladé zemědělce a usnadňovat rozvoj podnikání ve venkovských oblastech;

| — | podporovat zaměstnanost, růst, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně biohospodářství a udržitelného lesního hospodářství; |
| --- | --- |

—

podporovat zaměstnanost, růst, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně biohospodářství a udržitelného lesního hospodářství;

| — | zlepšovat reakci zemědělství EU na společenskou poptávku po potravinách a zdraví, včetně bezpečných, výživných a udržitelných potravin, jakož i po dobrých životních podmínkách zvířat. |
| --- | --- |

—

zlepšovat reakci zemědělství EU na společenskou poptávku po potravinách a zdraví, včetně bezpečných, výživných a udržitelných potravin, jakož i po dobrých životních podmínkách zvířat.

| 3.38 | Podle zvláštního požadavku platného v rámci nové SZP budou přímé platby podmíněny plněním přísnějších požadavků týkajících se životního prostředí a změny klimatu. Členské státy budou muset nabízet ekorežimy na podporu zemědělců překračujících úroveň závazných požadavků. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | Nové návrhy SZP stanoví, že nejméně 30 % z každého vnitrostátního přídělu na rozvoj venkova bude vyhrazeno na environmentální a klimatická opatření. Očekává se, že 40 % celkového rozpočtu SZP bude přispívat na opatření v oblasti změny klimatu (24). |
| --- | --- |

3.39

| 3.40 | Podle SZP jsou členské státy povinny vypracovat strategické plány, které stanoví, jak plnit specifické cíle SZP. Členské státy stanoví cíle, kterých chtějí v programovém období dosáhnout, a to za pomoci společně definovaných ukazatelů výsledků. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | Během posledních dvou let dosáhly orgány EU v prosazování návrhů SZP již značného pokroku a je velmi důležité, aby návrhy Zelené dohody tento pokrok nezvrátily. Sladění strategických plánů SZP se Zelenou dohodou pro Evropu bude sice obtížné, ale musí k němu dojít. |
| --- | --- |

3.41

Určení směru vývoje na trhu EU a spravedlivé ceny

| 3.42 | V Zelené dohodě se v rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti jasně uvádí, že průměrný zemědělec v EU v současné době vydělává přibližně polovinu toho, co průměrný pracovník v hospodářství obecně. |
| --- | --- |

3.42

| 3.43 | Pro dosažení udržitelného příjmu je důležité, aby evropští zemědělci dostávali za potraviny, které dodávají na trh, spravedlivou cenu, která bude vyšší než výrobní náklady. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ musí určit takový směr vývoje trhu, aby na něm byla zohledněna vysoká úroveň potravinové produkce evropských zemědělců a aby za ni tito zemědělci dostali zaplaceno. Toho musí tato strategie dosáhnout prostřednictvím iniciativ směřujících k zákazu nekalých obchodních praktik (25), eliminaci ztrátového prodeje a zajištění toho, aby byla tržní cena spravedlivě rozdělena v rámci celého dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

3.43

Rozpočet

| 3.44 | Návrhy víceletého finančního rámce (VFR), včetně reálného snížení rozpočtu SZP o 9 %, nejsou slučitelné s ambicemi strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Plnění cílů těchto strategií nesmí vést ke snížení rozpočtu SZP. Její rozpočet je třeba zvýšit, aby se zohlednily nové požadavky, které jsou na zemědělce kladeny, a aby se zohlednila inflace, ochránily základní platby zemědělců a zemědělské režimy v rámci programu pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

3.45

| 3.46 | Jakékoli snížení produkce a příjmu zemědělců, k němuž v důsledku provádění této strategie dojde, musí být kompenzováno. |
| --- | --- |

3.46

| 3.47 | EHSV opětovně vyjadřuje svou podporu myšlence zvýšení rozpočtu EU, tak aby z něho bylo možné zajistit dostatečné financování SZP a nových politických cílů a výzev (26). |
| --- | --- |

3.47

Vědecký základ

| 3.48 | Opatření týkající se klimatu musí vycházet z přesných měření činnosti na úrovni zemědělského podniku. Současný způsob evidence metanu neodpovídá stávajícím vědeckým poznatkům (27) a zemědělcům není započítáván uhlík zachycovaný v jejich pastvinách a živých plotech. Tyto problémy je třeba v rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti řešit, aby bylo zajištěno, že veškeré emise uvolňované a pohlcované v tomto odvětví budou spravedlivě a přesně zohledňovány. |
| --- | --- |

3.48

Spravedlivá transformace

| 3.49 | V rámci nové zelené politiky je zcela zásadní, aby byla transformace pro všechny spravedlivá. Náklady na provádění nové politiky musí nést všichni, od zemědělců a zpracovatelů až po maloobchodníky a spotřebitele. Musíme začít uplatňovat přístup založený na myšlence „nikoho neopomenout“ (28) a ty nejzranitelnější před nezamýšlenými důsledky nové politiky chránit. |
| --- | --- |

3.49

Zajištění rovnocennosti norem

| 3.50 | Dohoda WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření z roku 1995 se vztahuje na uplatňování pravidel v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a rostlin. Ustanovení čl. 5 odst. 7 zahrnuje zásadu předběžné opatrnosti, která je nyní zakotvena v Lisabonské smlouvě. Jakýkoli pokus tuto situaci změnit jinak než na mnohostranné úrovni by měl hluboký dopad na světový obchodní řád a budoucí důvěryhodnost samotné dohody (29). |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Ve vztahu ke třetím zemím vyvážejícím do EU musí EU trvat na mnohem přísnější podobě sociálních norem, norem v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat a fytosanitárních norem, jež by měly odpovídat normám, které musejí dodržovat evropští zemědělci. Dovážení méně kvalitních produktů do EU nesmí vést k vytlačení vysoce kvalitní evropské produkce odpovídající vyšším nárokům strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti. Stejně tak není možné ani to, aby své snahy o dosažení cílů v oblasti změny klimatu prostřednictvím úniku uhlíku Evropa externalizovala. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | EU musí rovněž odolat pokušení dělat v zemědělství větší ústupky, které by ohrozily domácí produkci. Musí také odstranit uplatňování dvojích norem v zemědělství v partnerských zemích, především v souvislosti s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a Dohodou o technických překážkách obchodu. |
| --- | --- |

3.52

Pracovní síla

| 3.53 | Výzkum ukazuje, že dohody o volném obchodu jsou vhodným nástrojem pro zlepšení pracovních podmínek v partnerských zemích (30). Mezinárodní organizace práce ve své studii o pracovněprávních předpisech v 76 z více než 260 dohod o volném obchodu z roku 2016 dospěla k závěru, že kombinace technické spolupráce, ověřovacích mechanismů a účasti občanské společnosti přispěla ke zlepšení situace v oblasti pracovních práv v řadě různých odvětví. |
| --- | --- |

3.53

Posouzení dopadů

| 3.54 | Dobré právní předpisy jsou ty, které byly před svým zavedením podrobně prozkoumány. Jakákoli opatření navrhovaná v rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou součástí Zelené dohody, musí zahrnovat podrobné hodnocení dopadů regulace (RIA) včetně referenčního srovnávání, jež musí být provedeno před přijetím jakýchkoli politických nebo regulačních rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.54

Lesnictví a odlesňování

| 3.55 | Rozšiřování lesních ploch v EU je pozitivním krokem, který bude mít velmi příznivý dopad na změnu klimatu. Musí jej provázet silné financování, aby zemědělci neutrpěli vzhledem k délce investic žádné ztráty příjmů. |
| --- | --- |

3.55

| 3.56 | V souladu s plněním cílů stanovených v Zelené dohodě a ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ si obchodní politika EU musí být velmi jista tím, že dovoz do EU nebude zvyšovat odlesňování v obchodních partnerských zemích mimo EU. Jako příklady tohoto problému lze uvést dovoz hovězího masa a sóji ze zemí Mercosuru (Brazílie), dovoz hovězího a ovčího masa z Austrálie a palmového oleje z Indonésie. |
| --- | --- |

3.56

| 3.57 | EHSV vyzývá Komisi, aby lépe informovala evropské spotřebitele a zvyšovala jejich povědomí o výzvách spojených s odlesňováním, a to zlepšením environmentálního značení produktů a zřízením evropského střediska pro sledování odlesňování a mechanismu včasného varování. |
| --- | --- |

3.57

| 3.58 | EHSV žádá Komisi, aby ve spolupráci s místním obyvatelstvem podporovala opětovné zalesňování odlesněných oblastí a novou lesní výsadbu, zejména v Latinské Americe, subsaharské Africe a v rozvíjejících se zemích. Komise by také měla třetím zemím poskytovat finanční podporu a technickou pomoc (a to jak státním, tak nestátním subjektům), zejména za účelem ochrany pralesních ekosystémů. |
| --- | --- |

3.58

| 3.59 | EHSV žádá Komisi, aby zlepšila kvalitu a důvěryhodnost označení „nulové importované odlesňování“, a to prostřednictvím podpory sbližování nástrojů a rozšíření stávajících osvědčení, prostřednictvím mapování využívání půdy za pomoci dálkového průzkumu Země, prostřednictvím podpory výrobců při provádění a prostřednictvím posílení kontrol v dodavatelských řetězcích. |
| --- | --- |

3.59

4.   Dopady pandemie COVID-19

| 4.1 | Koronavirová krize odhaluje naši zranitelnost vůči globalizovaným výrobním řetězcům a mezinárodnímu obchodu prováděnému na základě systému „just-in-time“, které nám brání mít v případě šoku v zásobě nezbytné zboží: masky, základní léky atd. Podobné krize se budou opakovat. Přemístění hospodářských činností v odvětví průmyslu, zemědělství a služeb by mělo umožnit, aby se docílilo větší nezávislosti na mezinárodních trzích, byla opětovně získána kontrola nad výrobními postupy a byl dán podnět k ekologické a sociální transformaci těchto činností. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pandemie nám připomněla naši silnou vazbu na přírodu a potřebu chránit biologickou rozmanitost a předcházet odlesňování. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Dopad probíhající koronavirové krize na světové hospodářství je tak závažný, že Mezinárodní měnový fond (MMF) konstatoval, že svět čelí nejhorší hospodářské recesi od Velké hospodářské krize ve 30. letech minulého století. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | MMF předpovídá, že světový HDP se v roce 2020 sníží o 3 %, podle jiných zdrojů bude celosvětové zpomalení ekonomiky dosahovat 2,3 až 4,8 % a bude stát 2 až 4 biliony USD. MMF předpovídá, že v USA dojde v roce 2020 k poklesu o 5,9 % a v eurozóně o 7,5 % (31). HDP EU klesl ve druhém čtvrtletí roku 2020 o 15 % a celkově se očekává, že hospodářství se v roce 2020 propadne o 7 % (32). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Jedním z nejtíživějších dopadů Velké hospodářské krize ve 30. letech bylo chybějící potravinové zabezpečení potravin a chybějící potravinová soběstačnost, což v některých zemích EU a státech USA vedlo k nedostatku potravin a hladomoru, což následně vyvolalo občanské nepokoje a nástup extremistických politických skupin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Klíčovým ponaučením, které nouzová situace způsobená onemocněním COVID-19 přinesla, je důležitost potravinového zabezpečení a potravinové soběstačnosti pro EU, čímž se opět jasně ukázalo, jak zásadní význam má pro EU dobře financovaná SZP. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nouzová situace způsobená onemocněním COVID-19 by měla posílit význam SZP pro EU (33) a posílit původní politické cíle SZP, které jsou stanoveny v článku 39 SFEU, zejména pak tyto cíle:






  — | zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství; |
| --- | --- | --- |

4.7

—

zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství;

| — | zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny. |
| --- | --- |

—

zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny.

| 4.8 | Význam silné hospodářské reakce EU na nouzovou situaci způsobenou onemocněním COVID-19 lze jen stěží přecenit. Dosavadní reakce Komise v oblasti zemědělství, která se omezila na mimořádná tržní opatření v hodnotě financování pouhých 78 milionů EUR, je zklamáním. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Pokud jde o znovuoživení evropského hospodářství po koronavirové krizi, EU zahájila plán na podporu oživení Next Generation EU, jehož součástí je dalších 750 miliard EUR a společně s rozpočtem EU na období 2021–2027 to bude 1,85 bilionu EUR. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Význam silné hospodářské reakce EU na nouzovou situaci způsobenou onemocněním COVID-19 lze jen stěží přecenit. Reakce Evropské komise musí pomoci obnovit a posílit hospodářství, potravinové zabezpečení, udržitelné dodavatelské řetězce, poskytování a – v návaznosti na přístup „jedno zdraví“ – dostupnost zdravotnických prostředků, zemědělství a zemědělsko-potravinářské odvětví, jakož i ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

4.10

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Cíle udržitelného rozvoje.

2

(3)  COM(2019) 640 final – obrázek 1.

3

(4)  Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“.

4

(5)  Strategie v oblasti biologické rozmanitosti.

5

(6)  Viz stanoviska EHSV Od zemědělce ke spotřebiteli – udržitelná potravinová strategie a Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (viz strana 51 a v tomto 259 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

Od zemědělce ke spotřebiteli – udržitelná potravinová strategie

Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030

(7)  Viz dopis.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

8

(9)  Eurostat.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_cs#moreinfo.

10

(11)  Stanovisko EHSV Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 97).

11

Význam obchodu se zemědělskými produkty pro budoucí rozvoj zemědělství a farmářství v EU v kontextu zajišťování dodávek potravin na celosvětové úrovni

(12)  Stanovisko EHSV Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

12

Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi

(13)  https://www.eesc.europa.eu/cs/node/63550.

13

(14)  Viz právní předpisy EU týkající se odvětví ekologické produkce na https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_cs.

14

(15)  Stanovisko EHSV Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

15

Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu

(16)  Stanovisko EHSV Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27).

16

Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje

(17)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_cs.

18

(19)  Stanovisko EHSV Úloha politiky EU v oblasti obchodu a investic při zvyšování hospodářské výkonnosti EU (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38), zejména kapitola 5, která se týká obchodu a udržitelného rozvoje, zvláště pokud jde o cíle udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu.

19

Úloha politiky EU v oblasti obchodu a investic při zvyšování hospodářské výkonnosti EU

(20)  Stanovisko EHSV Udržitelné hospodářství v souladu s našimi potřebami (Úř. věst. C 106, 31.3.2020, s. 1).

20

Udržitelné hospodářství v souladu s našimi potřebami

(21)  Stanovisko EHSV Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18).

21

Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_cs.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/IP_18_3985.

24

(25)  Stanovisko EHSV ke zlepšení potravinového řetězce (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 165).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. a Macey, A.H., (2018) A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation (Řešení problému zkreslujících interpretací emisí ekvivalentu CO2 u znečišťujících látek s krátkou životností ovlivňujících klima pro ambiciózní snahy o jeho zmírňování). npj Climate and Atmospheric Science, 1 (1), s. 16.

27

A solution to the misrepresentations of CO2

2

(28)  Stanovisko EHSV Při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 nesmí být nikdo opomenut (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 30).

28

Při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 nesmí být nikdo opomenut

(29)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

29

(30)  Innovation in the social pillars of sustainable development (Inovace v sociálních pilířích udržitelného rozvoje), Dr. Evita Schmieg (Stiftung Wissenschaft und Politik – SWP).

30

Innovation in the social pillars of sustainable development

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456.

32

(33)  Stanovisko EHSV k legislativním návrhům k SZP (Úř. věst. C 62, 15.02.2019, s. 214).

33

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/77

---

Stanovisko „Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – ženy jako rovnocenní aktéři 21. století“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/11)

| Zpravodajka: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Evangelia KEKELEKI |

Zpravodajka:

Laure BATUT

Spoluzpravodajka:

Evangelia KEKELEKI

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 23. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 208/4/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

23. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

208/4/2

1.   Závěry a doporučení

EHSV doporučuje Komisi, aby vybídla všechny rozhodovací orgány k následujícímu:

| 1.1 | Vytvořit podmínky přístupu k energii pro všechny, snížit energetickou chudobu a shromáždit kvalitativní údaje a údaje podle pohlaví doplněné o vhodné ukazatele. |
| --- | --- |

1.1

Vytvořit podmínky přístupu k energii pro všechny, snížit energetickou chudobu a shromáždit kvalitativní údaje a údaje podle pohlaví doplněné o vhodné ukazatele.

| 1.2 | Posílit a prosazovat uplatňování stávajících právních předpisů týkajících se rovnosti, a to na evropské i vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

1.2

Posílit a prosazovat uplatňování stávajících právních předpisů týkajících se rovnosti, a to na evropské i vnitrostátní úrovni.

| 1.3 | Zavést politiku zaměřenou na rovnost žen a mužů v profesích v odvětví energetiky, jelikož talent žen je důležitý (Women’s talents matter!). |
| --- | --- |

1.3

Zavést politiku zaměřenou na rovnost žen a mužů v profesích v odvětví energetiky, jelikož talent žen je důležitý (Women’s talents matter!).

| 1.4 | Vytvořit rovné podmínky pro odbornou přípravu na povolání v oblasti energetiky v členských státech a na evropské úrovni – zřízení „Evropské akademie pro obory STEM“. |
| --- | --- |

1.4

Vytvořit rovné podmínky pro odbornou přípravu na povolání v oblasti energetiky v členských státech a na evropské úrovni – zřízení „Evropské akademie pro obory STEM“.

| 1.4.1 | Vyzvat členské státy, aby pro menší děti zřídily školičky technického zaměření (Little Polytechnics Schools), díky nimž se seznámí s obory STEM. |
| --- | --- |

1.4.1

Vyzvat členské státy, aby pro menší děti zřídily školičky technického zaměření (Little Polytechnics Schools), díky nimž se seznámí s obory STEM.

| 1.5 | Nastolit na trhu práce rovné podmínky v odvětví energetiky: |
| --- | --- |

1.5

Nastolit na trhu práce rovné podmínky v odvětví energetiky:

| 1.5.1 | prezentovat údaje podle pohlaví ze všech částí tohoto odvětví včetně energetiky z obnovitelných zdrojů a rovněž údaje o energetické chudobě; zvážit, jaké mají ženy příležitosti, ale zabránit tomu, aby se transformace energetiky a digitální transformace staly pastí pro kariéru a mzdy žen; |
| --- | --- |

1.5.1

prezentovat údaje podle pohlaví ze všech částí tohoto odvětví včetně energetiky z obnovitelných zdrojů a rovněž údaje o energetické chudobě; zvážit, jaké mají ženy příležitosti, ale zabránit tomu, aby se transformace energetiky a digitální transformace staly pastí pro kariéru a mzdy žen;

| 1.5.2 | zavést závazná opatření pro transparentnost mezd a odměn, protože jsou předpokladem pro skutečnou platovou rovnost na všech úrovních; |
| --- | --- |

1.5.2

zavést závazná opatření pro transparentnost mezd a odměn, protože jsou předpokladem pro skutečnou platovou rovnost na všech úrovních;

| 1.5.3 | zavést vyvážené zastoupení žen a mužů ve správních radách podniků. |
| --- | --- |

1.5.3

zavést vyvážené zastoupení žen a mužů ve správních radách podniků.

| 1.6 | Navazovat sociální dialog a vytvářet kolektivní smlouvy po celé Evropě na téma rovnosti v energetických podnicích. |
| --- | --- |

1.6

Navazovat sociální dialog a vytvářet kolektivní smlouvy po celé Evropě na téma rovnosti v energetických podnicích.

| 1.7 | Měnit mentalitu samotných žen prostřednictvím vzorů a vytvořit evropskou síť „Teams-Europe“. |
| --- | --- |

1.7

Měnit mentalitu samotných žen prostřednictvím vzorů a vytvořit evropskou síť „Teams-Europe“.

| 1.8 | Měnit mentalitu mužů a manažerské vzdělávání. |
| --- | --- |

1.8

Měnit mentalitu mužů a manažerské vzdělávání.

2.   Úvod – ženy a energetika

| 2.1 | Rovnost je základní hodnotou EU, základním právem a zásadou evropského pilíře sociálních práv. Je součástí cílů udržitelného rozvoje OSN. Na základě článku 8 SFEU se jedná o průřezové ustanovení, které do všech politik začleňuje rozměr rovnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V letošním roce 2020 si připomínáme 25. výročí Pekingské deklarace (1) a EU usiluje o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů pomocí nové strategie. V předchozím období byla na toto téma vypracována řada dokumentů, jež EHSV nechce ani opakovat, ani parafrázovat, avšak podporuje jejich závěry. Jedná se například o závěry vypracované na žádost Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (FEMM) a předložené Evropskému parlamentu (2), které pojednávají o úloze žen v transformaci energetiky. Dále se jedná o závěry nedávného sdělení Komise o její strategii na podporu rovnosti pro období 2020–2025 (3) (COM(2020) 152 final) a závěry studií provedených Evropským institutem pro rovnost žen a mužů (EIGE) (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komise má za to, že „v podnikání, politice i společnosti jako celku můžeme naplnit náš potenciál, jen když plně využijeme našeho talentu a rozmanitosti. Genderová rovnost přináší více pracovních míst a zvyšuje produktivitu, což je potenciál, který je třeba využít vzhledem k tomu, že nyní probíhá ekologická a digitální transformace a čelíme demografickým výzvám“.
  Tento odstavec obsahuje všechny výzvy pro odvětví energetiky: potenciál a produktivita, zaměstnatelnost a tedy kvalifikace a rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, rovnost pohlaví, demografie a prudká ekologická a digitální transformace. |
| --- | --- |

2.3

Tento odstavec obsahuje všechny výzvy pro odvětví energetiky: potenciál a produktivita, zaměstnatelnost a tedy kvalifikace a rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, rovnost pohlaví, demografie a prudká ekologická a digitální transformace.

| 2.4 | Ačkoliv je míra zaměstnanosti žen vyšší než kdy dříve (v období před krizí způsobenou koronavirem), stále mnoho žen čelí překážkám, které jim brání ve vstupu na trh práce a v setrvání na něm. Otázka „kde jsou ženy?“ je čím dál běžnější ve všech odvětvích činnosti, což je pokrok oproti dřívější době, kdy otázka zněla poněkud sarkasticky „opravdu ženy?“. Neznamená to, že se hluboké rozdíly mezi muži a ženami v pracovním světě vyrovnaly. Stejně jako mnoho jiných odvětví, která jsou do určité míry technická, i energetika k rovnosti směřuje velmi pozvolna: v Evropě zaměstnává průměrně pouze okolo 22 % žen. Je tomu tak například v Chorvatsku (5). Údaje o energii z obnovitelných zdrojů by měly být také shromažďovány podle pohlaví. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Energetika představuje velkou část hospodářství – zahrnuje oblast surovin, konečných produktů a služeb a spadají do ní i doly, výroba, uvádění na trh, přeprava a distribuce, diplomacie, fyzická i geopolitická bezpečnost, čímž se zajišťuje využití uhlí, dřeva, ropy, zemního plynu, jaderné, větrné, solární a vodní energie, aby byl občanům, spotřebitelům a podnikům zajištěn přístup k elektřině, vytápění a autonomní dopravě. Zvláštností tohoto sektoru je, že má významný pákový efekt na další hospodářská odvětví. Potřebuje nejrůznější talentované lidi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V odvětví energetiky ve všech ohledech do značné míry přetrvávají stereotypy o ženách a mužích, protože muži zde mají dominantní postavení, což způsobuje velkou profesní nerovnováhu mezi muži a ženami jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru energetiky a v zásadě zde chybí skutečná ochota prosadit v celém hodnotovém řetězci rovnost žen a mužů (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V odvětví energetiky zastává vedoucí pozice velmi málo žen. Studie institutu EIGE z roku 2012 ukázala, že v Německu, Španělsku a Švédsku nemá 64 % z 295 podniků v tomto odvětví ve vedení žádnou ženu. Situace byla lepší v odvětví energie z obnovitelných zdrojů a ropy a o trochu lepší v severních zemích, nicméně ve všech členských státech chybí v technických oborech souvisejících s energetikou ženy na vedoucích pozicích. V roce 2019 byly genderové nerovnosti v tomto odvětví nadále znepokojující (51,9 indexových bodů (7)), ačkoli institut EIGE uvádí, že téměř všechny členské státy učinily během uplynulých let pokrok. |
| --- | --- |

2.7

3.   Obecné připomínky – musíme snížit rozdíly

| 3.1 | Pro urychlení změn je třeba jednat současně v mnoha směrech a vyrovnat rozdíly, které se nahromadily a navzájem se ovlivňují. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Značný rozdíl v přístupu k energiím

| 3.2.1 | Má se za to, že transformace energetického systému není čistě technická, ale i hluboce sociální záležitost. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost tomu, aby měli k energii přístup všichni občané. V Evropské unii jsou stále ještě domácnosti, které mají s přístupem k energii problém (8), a to buď kvůli tomu, že se nacházejí daleko od sítí, nebo kvůli chudobě. Nejvíce jsou zasaženy ženy samoživitelky, které se často musí těžce rozhodovat, zda sebe a své děti nakrmí, nebo se ohřejí („heat or eat“). Politiky v oblasti energetiky se otázkami rozdělení domácích prací nezabývají, a právě proto by energetická chudoba měla být zkoumána z pohledu genderu (9). Nedostatečný přístup k energii také brání přístupu k digitálním prostředkům, což značně komplikuje život těchto žen a izoluje je od společenského, pracovního, vzdělávacího a kulturního prostředí. K nedostatečnému přístupu k energii se tak často přidává digitální propast, někdy ještě zhoršená věkovým rozdílem. Je třeba odhalit všechny aspekty a konkrétně zohlednit nejvíce znevýhodněné pohlaví. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Shromažďování kvalitativních údajů o používání energie v domácnostech by umožnilo získat přesnější obrázek o jejich reálné chudobě, kterou je třeba řešit komplexně. Mezi další řešení energetické chudoby patří kromě sociální prodejní ceny i městské politiky, politiky bydlení a přístupu k práci, mzdové politiky a politiky prodejních praktik podniků koncovým uživatelům. Podle studií OECD se ženy spotřebitelky zajímají o udržitelný rozvoj. Vzhledem ke svým odpovědnostem v domácnosti a své roli vychovatelek a informátorek, pokud jde o rozumnou spotřebu energie a recyklaci, jsou klíčovými aktéry pro ovlivnění vzorců chování (10). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Politická propast

| 3.3.1 | Evropská energetická politika je založena na pěti úzce propojených prvcích:






  — | zabezpečení dodávek, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

—

zabezpečení dodávek,

| — | zcela integrovaný trh, |
| --- | --- |

—

zcela integrovaný trh,

| — | energetická účinnost pro snížení poptávky, |
| --- | --- |

—

energetická účinnost pro snížení poptávky,

| — | dekarbonizace ekonomiky, |
| --- | --- |

—

dekarbonizace ekonomiky,

| — | výzkum a inovace v zájmu konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

—

výzkum a inovace v zájmu konkurenceschopnosti.

Aby uspěla, stanovila si Komise tyto ambice:

| — | předvídat změnu prostřednictvím zabezpečení změny zaměstnání, |
| --- | --- |

—

předvídat změnu prostřednictvím zabezpečení změny zaměstnání,

| — | podporovat mobilitu, |
| --- | --- |

—

podporovat mobilitu,

| — | rozvíjet vytváření pracovních míst, |
| --- | --- |

—

rozvíjet vytváření pracovních míst,

| — | zlepšovat kvalitu údajů, |
| --- | --- |

—

zlepšovat kvalitu údajů,

| — | zvyšovat kvalifikace. |
| --- | --- |

—

zvyšovat kvalifikace.

| 3.3.2 | O zastoupení žen jako takovém se nikdy neuvažovalo. V tomto odvětví jsou však v podřízeném postavení a vždy jsou během krize propouštěny jako první, bez ohledu na povahu krize. Politickou propast bude možné překonat pouze pomocí zvláštních opatření ve prospěch žen, jež bude třeba přijmout v každé oblasti činnosti, tím spíše, že se jedná o součást cílů udržitelného rozvoje OSN (11). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV zdůrazňuje, že politiky v odvětví energetiky trpí již ve fázi přípravy nedostatečným zohledněním genderového rozměru. Přeje si, aby se metodika„Define, Plan, Act, Check“ (definovat, plánovat, konat, kontrolovat) stanovená institutem EIGE v jeho publikaci „Gendre and Energy“ (12) (Gender a energetika) šířila jako pobídka pro vlády členských států a manažerské školy v odvětví energetiky a podniky v tomto odvětví. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Stejně jako institut EIGE má EHSV za to, že genderový rozměr je možné začlenit do všech fází politiky v oblasti energetiky. Po analýze těchto situací, po konzultaci se zúčastněnými stranami a prozkoumání rozpočtu by měla být zahájena fáze provádění, a to zvyšováním povědomí a posilováním kapacit a tedy i kvalifikací. „Gender toolkit“, vzdělávací modul o energetice (financovaný ze sedmého rámcového programu), prokázal význam genderu v odvětví energetiky a způsob, jakým se tématu může věnovat výzkum (13). A nakonec musí být provedeno hodnocení politik a programů po jejich zavedení. Výbor vítá ochotu ubírat se tímto směrem, který Komise potvrzuje ve svém posledním sdělení o rovnosti. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Rozdíly na trhu práce

3.4.1   Zaměstnanost

| 3.4.1.1 | Ve Francii se společnost EDF pyšní tím, že 25 % z jejích zaměstnanců tvoří ženy a v řídících výborech jich je 27 %. Francouzský zákon však ukládá 40 % zastoupení žen. Tato společnost však spustila digitální kampaň, jejímž účelem je shromáždit témata k diskuzi, stanovit směry, přesvědčit, podpořit a „zpřístupnit toto odvětví ženám“ (14). V dnešní době jsou to často samotné ženy, které se mobilizují, aby se prosadily. V roce 2018 zveřejnilo ve Španělsku 57 sdružení působících v odvětví energetiky společný manifest „En Energia NO sin Mujeres“ (15) (V energetice chybí ženy), v němž se uvádí, že je na čase mít ve veřejné sféře odbornice, aby byla transformace energetiky udržitelnější a spravedlivější. Evropská komise znovu potvrdila, že „podpora rovnosti žen a mužů je úkolem Unie při všech jejích činnostech“, a tedy i všech členských států, jejichž index rovnosti žen a mužů je v průměru pouze 67,4 bodů ze 100. V Rakousku vypracovaly podniky distribuující energii programy, aby přilákaly ženy, a to často ve spolupráci se středními a vysokými školami (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | V odvětví atomové energie se na vyloučení žen pohlíží jako do určité míry na legitimní „vzhledem k vědeckým a technickým profesím v tomto oboru, kde jsou ženy stále málo zastoupeny“. Podíl žen ve francouzské Komisi pro atomovou energii a alternativní zdroje (CEA) se zvyšuje velmi pozvolna: v roce 2018 představovaly 33,8 % zaměstnanců oproti 30 % v roce 2008, ve vedení to bylo 30,3 % (26,5 % vedoucích vědeckých pracovníků) a mezi ostatními zaměstnanci 39,4 %. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Ženy jsou ještě méně zastoupeny v odvětví ropy a zemního plynu. Tvoří v něm pouze 20 % zaměstnanců, 17 % vedoucích pracovníků a 1 % výkonných ředitelů podniků (17). Postupně se na ně začíná pohlížet jako na „nevyužité rezervy“ a genderová rozmanitost by jednou mohla vnést kreativitu do technických profesí a vyřešit generační a demografické rozdíly. Je třeba opustit stereotypy, které se těžko překonávají, a nastolit novou rovnováhu v zaměstnání. Úsilí musí vždy vycházet od žen a ty se musí nejprve zapojit do technických vzdělávacích oborů. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Ženy mají v odvětví energetiky stejně jako ostatní pracovníci různé postavení. Jsou zde také hůře placené než muži a je snazší je propustit. V Evropské unii jsou nadále znevýhodňovány skutečností, že společnost je uspořádána tak, že je soukromý čas žen využíván k zajištění sociálních funkcí a neodborných pečujících profesí (péče o děti a starší osoby apod.). |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2   Kvalifikace

| 3.4.2.1 | V EU pořád ještě existuje územní faktor a sociální tlak, který brání dívkám v přístupu k vysokoškolskému vzdělání. V některých venkovských regionech jižní Evropy mají některé kategorie obyvatelstva pořád ještě za to, že dívky patří do domácnosti. Jejich digitální negramotnost jim brání zastávat zaměstnání v oblasti energetiky, což pro společnost znamená celkovou ztrátu dovedností. |
| --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.2.2 | Vše začíná odbornou přípravou a vzděláním. Podle institutu EIGE navíc nadále přetrvává horizontální segregace studentů a studentek. Chlapci jsou spíše přitahováni vědeckými obory a pokud diplom ve vědeckém oboru získají dívky, několik let poté technickou profesi nevykonávají. Jejich nástup do podniku může být problematický: „Během vysokoškolského studia s technickým zaměřením se mnou zacházeli jako s ostatními, ale s nástupem do práce se vše změnilo. Elektrárna nebyla postavena s tím, že by zde jednou mohla pracovat žena, nebyly tam k dispozici ani ochranné prostředky proti radiaci pro ženy, ani ženské šatny,“ (18) uvedla jedna z žen, která se podělila o zkušenost se situací v jaderné elektrárně na začátku své kariéry. Tato zkušenost je poměrně častá. V roce 2017 získaly ženy v Chorvatsku 60 % magisterských titulů v přírodovědných oborech a 55 % doktorátů, a přesto na ně dopadaly účinky tzv. skleněného stropu v profesním životě v odvětví energetiky, kde činila míra jejich zastoupení v řídících strukturách mezi 13 až 16 % a 19 % ve společnostech kótovaných na burze. |
| --- | --- |

3.4.2.2

| 3.4.2.3 | Ve Francii tvoří ženy na technických školách méně než 30 % studentů a smíšené zastoupení mužů a žen je v podnicích působících v elektrárenském a plynárenském odvětví (IEG) (19) obtížné dosáhnout. V roce 2017 bylo v čistě technickém odvětví tohoto oboru pouze 14 % žen, zatímco v obchodu a terciární sféře ženy převažují. Jaká je přidaná hodnota žen? Mají sociální cítění, lidskost, jsou schopné uspořádat dokumenty a vařit kávu? Nebo dokáží být techničkami, inženýrkami, výzkumnicemi? Ženy potřebují skutečnou rovnost šancí, aby se mohly dostat do odvětví energetiky, a uznání svých schopností, aby zde setrvaly a rozvíjely svoji kariéru. Ve Španělsku dochází k tomu, že i přes opatření, která zpřístupňují ženám technická odvětví, některé z nich do těchto odvětví nesměřují (20). Ve struktuře vzdělávání je třeba upustit od stereotypů o tom, že učit se matematiku a fyziku je pro chlapce, a musí se od nich oprostit i učitelé a rodiče při výchově již od chvíle, kdy děti nastoupí na základní školu, aby se proměnil přístup žen k sobě samým. Existující inspirující příklady. V Polsku je to projekt Little Polytechnics for Children, v jehož rámci jsou děti (chlapci i dívky) předškolního věku seznamovány s technickými obory, aby se předešlo jejich strachu z oborů STEM. |
| --- | --- |

3.4.2.3

3.5   Kariéra a mzdy

| 3.5.1 | V těchto náročných profesích pro ně není vždy snadné dosáhnout uspokojivé rovnováhy mezi rodinným životem a profesním životem. Kvůli nedostatku vzorů to ženy občas samy od sebe vzdají. Potřebují solidaritu patronek, mentorek, výjimečných žen, které jim ukážou cestu a podpoří jejich sebevědomí. EHSV se domnívá, že školení pracovníků v oblasti lidských zdrojů v podnicích v tomto odvětví by tyto pracovníky měla připravit, aby byli vnímavější a vynalézavější vůči všem, mužům i ženám, při řízení jejich zaměstnání a jejich kariéry tak, aby se povolání vnímaná jako výjimečná stala běžnými. V Chorvatsku v roce 2019 vytvořily ženy síť inspirovanou globální komunitou pro spolupráci „CIGRE“, aby si vzájemně pomáhaly při rozvoji svých profesních drah v odvětví energetiky (21). Výbor má za to, že nezbytným opatřením je zavedení kvót pro dosažení rovnosti žen a mužů ve správních radách podniků. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Během kariérního rozvoje v oborech STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika) v energetickém odvětví se ženy v podnicích stále potýkají s mnoha interními překážkami, a to jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru. Komise vyzývá, aby si všichni mohli rovným způsobem „svobodně vybrat svoji životní cestu“. Musí ženám poskytnout dodatečné prostředky v odvětví, kde fyzická síla sice již není to nejdůležitější, ale kde zůstává měřítkem schopností. Rovnost by měla být měřitelná pomocí kvalitativních ukazatelů o získaných profesních příležitostech a prostřednictvím výše odměňování za stejnou kvalifikaci a ve stejné platové třídě. Týká se to základní mzdy i příplatků. EHSV v tomto ohledu plně podporuje cíle Mezinárodní koalice pro rovné odměňování (22). Doporučuje zavést závazná opatření pro transparentnost mezd a odměn, protože to je předpoklad pro skutečnou platovou rovnost. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Úloha sociálního dialogu na vnitrostátní a evropské úrovni

EHSV se domnívá, že uzavřené dohody by měly být začleněny do řízení odvětví a podniků.

3.6.1   Kolektivní dohody a smlouvy

Sociální dialog má prvořadý význam pro rozvoj vhodných pracovních podmínek a pro zajištění bezpečnosti práce a jistoty pracovního místa v odvětví energetiky. Odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu podepsala s odborovými organizacemi odvětvovou dohodu na čtyři roky, která pokrývá všechny oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se zlepšila rovnost žen a mužů v zaměstnání (23). Komise CEA má podnikovou dohodu. Je důležité, aby kolektivní smlouvy ve všech členských státech obsahovaly taková opatření schválená sociálními partnery, a byla tak plně právně použitelná.

3.6.2   Sociální odpovědnost podniků, „soft-law“

Společnost Électricité de France podepsala se svými odbory v roce 2018 dohodu o sociální odpovědnosti podniků, jejímž cílem je zajistit genderovou rozmanitost na všech úrovních podniku a zasadit se o to, aby se ženy manažerky dostaly na klíčové vedoucí pozice. Je založena na zatraktivnění technických profesí pro mladé ženy a na respektování záruky rovnosti příležitostí pro ženy i muže v tomto podniku po celou dobu jejich kariéry. Je to pozitivní závazek, nicméně jde pouze o právně nevynutitelný předpis, tzv. „měkké právo“ (soft law). Jeho provádění vyžaduje neustálou kontrolu zejména ze strany žen, aby se ověřilo, že je v souladu s právními předpisy, což je nezbytné.

4.   Je transformace energetiky pro ženy příležitostí nebo rizikem?

| 4.1 | Směřování k bezuhlíkovému hospodářství mění způsoby produkce, které se orientují na menší podniky a krátké řetězce, a obnovuje rovnováhu mezi energií z fosilních paliv nebo jádra a energií z obnovitelných zdrojů. Inteligentní budovy, které mohou skladovat energii, a inteligentní sítě atd. využívají techniky, nejmodernější informační technologie a umělou inteligenci. V období před pandemií COVID-19, kdy byly vysoké ceny ropy, investovaly podniky řízené ženami spíše do energie z obnovitelných zdrojů a zohledňovaly hrozby pro životní prostředí (24). Míra jejich činnosti v tomto odvětví rostla, i když v inženýrství byla stále nízká (28 %, podle agentury IRENA). Destabilizace trhů s energií způsobená poklesem hodnoty energie z fosilních zdrojů v důsledku krize bude mít na tento trend vliv. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energetika spatřuje v těchto nových, méně náročných činnostech velkou potřebu rozmanitosti, inovativních dovedností a profilů, které co nejvíce odrážejí společnost jako celek. Uznává se, že společnost musí převzít odpovědnost za transformace, jelikož transformace energetiky vychází z digitální transformace se všemi příležitostmi a zejména náklady, pokud jde o pracovní místa a restrukturalizaci (25). A k tomu jsou zapotřebí ženy. Zatím jich není mnoho. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V odvětví obnovitelných zdrojů energie dosud nebyly vytvořeny hlavní profesní profily. Výbor chce varovat před dvěma tendencemi:






  1) | před vznikem obrácené nerovnosti, kdy by v odvětví energie z obnovitelných zdrojů bylo více žen než mužů; |
| --- | --- | --- |

4.3

1)

před vznikem obrácené nerovnosti, kdy by v odvětví energie z obnovitelných zdrojů bylo více žen než mužů;

| 2) | před využíváním transformace energetiky a digitální transformace k vytvoření pastí nízké mzdy v příliš feminizovaném odvětví a kariérních pastí žen, které by již neměly možnost kariérního rozvoje v tradičních energetických odvětvích. |
| --- | --- |

2)

před využíváním transformace energetiky a digitální transformace k vytvoření pastí nízké mzdy v příliš feminizovaném odvětví a kariérních pastí žen, které by již neměly možnost kariérního rozvoje v tradičních energetických odvětvích.

Znovu žádá, aby byly do vymahatelného smluvního práva zahrnuty odvětvové a podnikové dohody o rovnosti

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Realizace potenciálu jednotlivců je ve stárnoucí evropské společnosti, které do značné míry konkurují talenty z jiných obchodních mocností, individuální a kolektivní výzvou. V horizontálnějším energetickém kontextu, kde se využívají platformy a sítě, musí mít muži i ženy velmi rozmanité dovednosti. Díky tomu se mění i způsoby vedení. Digitální negramotnost však přetrvává a je třeba usilovat o její odstranění v celé Unii. Současná práce je vykonávána v rámci již zavedených práv. Musí rychle přinést výsledky. Women’s talents matter! |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kde se realizovat?„Ženy by mohly rozšířit rezervu dostupných dovedností“ a „rozmanitost je klíčovým prvkem konkurenceschopnosti“ (26). Závisí umělá inteligence či používání dat velkého objemu na pohlaví? Tato oblast je široce otevřená, všechna její uplatnění nejsou známá a jedná se o zásadní oblast pro mezinárodní konkurenceschopnost Evropy pro ženy i pro muže. Je třeba ženy vzdělávat, povzbuzovat je, aby se zaměřily na toto odvětví, a to tím, že se budou u mladých dívek na druhém stupni základních škol a na středních školách a na pracovištích propagovat profese v odvětví energetiky, kde se tyto oblasti uplatňují. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Poskytnout ženám sílu a prostředky k tomu, aby se staly těmi, kdo přijímají rozhodnutí. Poskytnout ženám sílu a prostředky k tomu, aby se staly těmi, kdo přijímají rozhodnutí. Velké i malé podniky požadují stále více etiky. I proto jsou s oblibou využívány ženy, protože vznikající struktury zaměřené na decentralizované systémy výroby energie mají při rozhodování tendenci zvyšovat rovnost žen a mužů. Uznává se, že jejich motivace může být odlišná od motivace mužů a že netechnické dovednosti mohou být pro chod podniku užitečné. Pro EHSV může být toto uznání pozitivní, ale může to být také past, která zachová dřívější stav. Ženy nesmí polevit v ostražitosti. Rovnost je v každém případě právo a musí se projevit v jejich kariéře a jejich platu, a to nezávisle na krizových situacích a či demografických problémech. |
| --- | --- |

5.3

5.4   Vytvoření „Evropské akademie pro obory STEM po vzoru Evropské akademie v Bruggách, ale s progresivními kvótami.

EHSV naléhavě žádá Komisi, aby v Bruselu co nejdříve zřídila školu postgraduálního studia s názvem „Evropská akademie pro obory STEM“ (27), která by zahrnovala obor „energetika“, přičemž kvóta pro zastoupení studentek by při otevření oboru představovala 80 %, aby bylo dosaženo rovnosti během několika let. Navrhuje, že bychom neměli čekat na to, až se objeví tak nezdolný tým, jakým byli De Madriaga, Churchill, Spaak a De Gasperi, kteří stáli za myšlenkou Evropské akademie v Bruggách, ale doporučuje, aby byl takový návrh co nejdříve předložen Radě.

| 5.4.1 | Stejně jako v případě akademie v Bruggách by členské státy provedly prvotní výběr úspěšných studentů a studentek a finančně je zajistily prostřednictvím stipendií. Přesto by Rada mohla této výběrové škole přidělovat provozní rozpočet. Poskytované vzdělání by mělo být téměř výhradně zaměřeno na získávání znalostí a dovedností typických pro činnosti oborů STEM, s aplikovanými obory a programy, které mohou být multidisciplinární, přičemž jeden by byl zaměřen na energii.
  Tato příkladná škola by podávala evropský obraz excelentnosti „bez genderového rozdílu“ v energetických profesích, poskytovala evropskou přidanou hodnotou k velkým vnitrostátním školám a mohla by tak být vzorem a důležitou pákou pro feminizaci profesí v odvětví energetiky a pro shromažďování nejrůznějších talentů. |
| --- | --- |

5.4.1

Tato příkladná škola by podávala evropský obraz excelentnosti „bez genderového rozdílu“ v energetických profesích, poskytovala evropskou přidanou hodnotou k velkým vnitrostátním školám a mohla by tak být vzorem a důležitou pákou pro feminizaci profesí v odvětví energetiky a pro shromažďování nejrůznějších talentů.

| 5.4.2 | Stejně jako Evropská akademie, která má jedno sídlo v Bruggách a jedno v Natolinu (Polsko), by Evropská akademie pro obory STEM měla mít v Unii několik sídel, která by spolupracovala s již zavedenými subjekty na evropské úrovni, jako jsou vědecké klastry, například nevládní organizace „EURO-CASE“ (28), která sdružuje vnitrostátní akademie inženýrství, aplikovaných věd a technologií z 21 evropských zemí, nebo EIT-InnoENergy (29), Evropský inovační a technologický institut, registrovaný v programu Horizont 2020 a zaměřený na podporu inovací, podnikání a vzdělávání v oblasti transformace energetiky a udržitelných energií, který propojuje vědecké pracovníky, podnikatele a výzkumné ústavy (30) v celém hodnotovém řetězci. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Ve spojení s Portálem veřejně přístupných dat EU (31), která jsou bezplatná a lze je používat opakovaně, by EU získala silný a záviděníhodný nástroj, který by integroval ženy a muže a umožňoval by jim získat zaměstnání v průmyslu a výzkumných střediscích. Všechny špičkové školy zvyšují význam regionů, v nichž se nacházejí. Evropská přidaná hodnota přináší ještě vyšší vliv. |
| --- | --- |

5.4.3

5.5   Vytvoření týmů „Energie pro Evropu“

Některá sdružení (32) již aktivně pracují na změně mentality mladých žen, aby si samy sebe uměly představit v profesích v odvětví energetiky. Ženy na vedoucích pozicích se v tomto odvětví setkávají a pořádají akce pro studentky středních a vysokých škol s cílem představit svoji práci a profesní možnosti v odvětví energetiky. V Polsku měl velmi dobré výsledky experiment s názvem „Girl at the Polytechnic“ (33) (Dívka na polytechnice). Cílem bylo povzbudit ženy ke studiu na technických středních školách a prolomit stereotypy prostřednictvím různých akcí, zejména dnů otevřených dveří v těchto zařízeních. EHSV se domnívá, že je nezbytné tento přístup systematizovat přímou výměnou týmů „Energie pro Evropu“ na evropské úrovni. V době zavádění eura působily ve všech členských státech týmy dobrovolníků pod záštitou místních zastoupení Komise a hovořily s občany, aby jim vysvětlily změny, které přechod na jednotnou měnu přinese.

| 5.5.1 | Týmy „Energie pro Evropu“ by se mohly podobným způsobem setkávat se studentkami a objasňovat jim, jak funguje výzkum, technologie, zásobování, transevropské sítě, stanovování cen, regulační systémy, energetické trhy a jaké pracovní možnosti by tam mohly najít. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Úkolem těchto týmů by bylo seznamovat studentky základních, středních a vysokých škol s povoláním inženýra a technika a podnítit jejich zájem o ně. V týmech by měly být zastoupeny ženy, které jsou vzorem a které ukáží, že tato povolání (údajně spíše „mužská“) jsou dívkám přístupná. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.5.3 | Na profesní úrovni by tyto týmy mohly sdílet osvědčené postupy, podporovat profesní příležitosti a kontakty s dalšími sítěmi a sdruženími v Unii. Zapojit se mohou i muži. Zajistí zejména mentorství a sponzoring. Ale ženy zde mají větší vliv coby vzory. Mohla by být vytvořena evropská síť žen, která by byla součástí financovaného evropského projektu a zajišťovala by napojení na Evropskou akademii pro obory STEM. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.6 | Pokud jde o evropské orgány a instituce, bylo by potřeba posílit již nastartovaný vývoj a zvýšit účast žen, tak aby bylo dosaženo rovnosti v energetických regulačních orgánech (34). |
| --- | --- |

5.6

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about.

1

(2)  Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU (Ženy, rovnost žen a mužů a transformace energetiky v EU), studie vypracovaná na žádost výboru FEMM (květen 2019) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

(3)  COM(2020) 152 final, 5.3.2020, Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025.

3

(4)  EIGE, Evropský institut pro rovnost žen a mužů, Vilnius, Gender and Energy (Gender a energetika).

4

Gender and Energy

(5)  Statistický úřad Chorvatské republiky, energetika s výjimkou ropného průmyslu, https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  OSN – cíle udržitelného rozvoje 5, 7 a 8; Joy Clancy, Univerzita Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Dejte ženám příležitost – jak zapojit ženy do řetězce dodávek energie).

6

(7)  EIGE, index rovnosti žen a mužů.

7

(8)  Úř. věst. C 341, 21.11.2013, s. 21.

8

(9)  Stanovisko EHSV TEN/707 (viz strana 93 v tomto čísle Úředního věstníku).

9

(10)  Viz informační zpráva EHSV Hodnocení evropské energetické unie – sociální a společenský rozměr transformace energetiky, zpravodaj: C. Quarez, červenec 2020.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

11

(12)  Viz s. 10 – Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf.

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/.

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest podepsaný 57 sdruženími ve Španělsku.

15

(16)  Viz ÖGUT, Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche, studie pro rakouské ministerstvo, říjen 2016.

16

(17)  V Istanbulu během Světového ropného kongresu, 2017, vypracováno společností Boston consulting group (BCG).

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event.

18

(19)  IEG: elektrárenský a plynárenský průmysl.

19

(20)  Iniciativa Steel women.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering.

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 26, Úř. věst. C 262, 25.7.2018, p. 101).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023.

23

(24)  https://escholarship.org/.

24

(25)  Tyto informace sepisované uprostřed krize spojené s koronavirem nemusí být po krizi relevantní.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

(27)  Anglicky „European College of STEM“. STEM: přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika, viz Derdevet, „Energie, l’Europe en réseaux“ (Energetika, Evropa v sítích), vysokoškolský pedagog Institutu politických studií (IEP), Paříž.

27

(28)  Euro-Case, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org, https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/.

28

(29)  EIT-InnoEnergy, innoenergy.com.

29

(30)  Viz Energie, l’Europe en réseaux (Energetika, Evropa v sítích), M. Derdevet, vysokoškolský pedagog Institutu politických studií (IEP), Paříž, generální tajemník (2013–2019) a člen představenstva ENEDIS.

30

(31)  data.europa.eu: Portál veřejně přístupných dat EU.

31

(32)  Énergies de femmes pour EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, uspořádala organizace Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: konference „L’IA a-t-elle un sexe?“ (Reprezentuje umělá inteligence ženy či muže?).

32

(33)  Program byl zahájen v roce 2007. Míra dívek studujících polytechnické obory vzrostal z 30,6 % na 36 %. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Stanovisko EHSV Strategie pro rovnost žen a mužů (SOC/633), zpravodajka: Giulia Barbucci, spoluzpravodajka: Indre Vareikyté, červenec 2020 (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 77).

34

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/85

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Mezi transevropskou supersítí a místními energetickými ostrovy – správná kombinace decentralizovaných řešení a centralizovaných struktur pro hospodářsky, sociálně a ekologicky udržitelnou transformaci energetiky

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/12)

| Zpravodaj: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Thomas KATTNIG |

Zpravodaj:

Lutz RIBBE

Spoluzpravodaj:

Thomas KATTNIG

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 3. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 254 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/2/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

3. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

254

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/2/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Otázka, jak centralizovaný nebo decentralizovaný bude budoucí energetický systém EU, je politicky nevyjasněná. Komise ani členské státy se v tomto ohledu zatím jasně nevyjádřily. Jasné je pouze to, že existenci decentralizovaných struktur umožnil až nástup obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) v mnoha stanoviscích upozorňoval na to, že je důležité uznat, že transformace energetiky není pouze otázkou technologií, ale také zásadní sociální a politickou výzvou. Je třeba zaručit, aby do této transformace byli zapojeni zaměstnanci, odbory i spotřebitelé, jak slíbili politici. EHSV to důrazně požaduje. Komise i členské státy však v tomto ohledu ponechávají více otevřených otázek, než poskytují odpovědí. A nyní probíhající iniciativy v oblasti energetické politiky dokonce spíše brání široké účasti občanů, než aby ji podpořily. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV je přesvědčen, že budoucí evropský energetický systém bude obsahovat centralizované i decentralizované prvky. To však nesmí vést ke svévolnosti. Je třeba jasně stanovit, jaký cíl je na místě sledovat: zda jde primárně o decentralizaci, nebo o centralizaci. Transformace evropské energetiky totiž potřebuje především bezpečnost investic pro veřejné orgány i soukromé subjekty. Té lze dosáhnout pouze na základě jasných zásadních rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Decentralizovaný energetický systém má podobně vysoké systémové náklady jako systém centralizovaný. Vedle toho ovšem vznikají i náklady na různé systémové součásti. V centralizovaném systému jsou to spíše velká zařízení a přenosové sítě, v decentralizovaném systému jde pak vedle menších výrobních zařízení především o flexibilní možnosti, které jsou mj. v rukou spotřebitelů. Větší roli hrají navíc distribuční sítě, především pak sítě inteligentní, které jsou předpokladem pro inteligentní trhy, a tím i pro systémově prospěšné chování jednotlivých subjektů. Tento technický vývoj umožňuje větší nezávislost a samoregulační decentralizované jednotky sítě. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | K tomu dále patří rozdíly v distribuci přidané hodnoty, a tedy i různé hospodářské a sociální důsledky. V centralizovaném systému se přidaná hodnota obvykle soustředí v rukou několika aktérů. V decentralizovaném systému se mohou na vytváření přidané hodnoty podílet spotřebitelé jakožto aktivní zákazníci, občanská energetická společenství, zemědělci, malé a střední podniky a poskytovatelé komunálních služeb. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Otázka, jak bude nový energetický systém uspořádán, není tedy ani zdaleka pouze technická, nýbrž naopak velmi politická. Při „spravedlivé transformaci“ jde o to, kdo může (a měl by) hrát jakou roli, a tudíž – a to je nejdůležitější – i o otázku, kdo do budoucna může a smí vydělávat na energii peníze, a kdo se tedy může ekonomicky podílet na transformaci energetiky. Tato otázka bude rovněž rozhodující pro to, do jaké míry bude transformace energetiky stimulovat inovace. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Důležité informace o tom, kterým směrem by se měl vývoj vlastně ubírat, jsou uvedeny v balíčku opatření týkajících se čisté energie. Mluví se v něm o energetické unii, jejímž cílem je (mimo jiné) snížit dovoz energie a „jejímž jádrem jsou občané, kteří přijmou odpovědnost za přechod na jiné zdroje energie, využívají výhod plynoucích z nových technologií v zájmu snížení svých nákladů a aktivně se podílejí na trhu (...)“ a stávají se aktivními výrobci a účastníky trhu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV je nicméně toho názoru, že Komise ani téměř žádný členský stát během posledních pěti let nedokázaly vytvořit skutečně jasnou vizi budoucích struktur a rozdělení úkolů. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Také Rada přispěla dosud jen málo k tomu, aby energetická politika získala dostatečně jasnou podobu. V této souvislosti EHSV s politováním konstatuje, že německé předsednictví Rady klade jednostranný důraz na technologie (např. na využití větrné energie na moři a výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů energie), avšak zcela opomíjí důležité strukturální otázky, které s tím souvisejí. EHSV chce jednoznačně zdůraznit, že je třeba si uvědomit důsledky tohoto upřednostňování technologií, například koncentraci na několik málo subjektů a značné investice do přenosových kapacit, tj. do přirozených monopolů. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Předpokladem plného zapojení nových účastníků trhu je přístup na všechny relevantní trhy s elektřinou a zejména pak i na flexibilní trhy. V naprosté většině členských států však tento předpoklad splněn není. Naléhavě proto členské státy vyzýváme, aby své regulační rámce upravily takovým způsobem, aby bylo možné realizovat základní myšlenky balíčku opatření týkajících se čisté energie a byly nastoleny rovné příležitosti. I regionální trhy pak budou moci díky digitalizaci dosáhnout vysoce účinných řešení, a budou-li inteligentně propojeny, mohou přispívat ke stabilitě, odolnosti a bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Pokud jde o hospodářské a sociální důsledky, opakuje EHSV svůj postoj, že decentralizované energetické systémy mohou být zdrojem důležitých impulsů pro regionální rozvoj a vytváření nových a kvalitních pracovních míst pro kvalifikovanou práci v regionech (1). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Politici se sice do určité míry zabývají problémem zranitelných spotřebitelů a energetické chudoby, nepředkládají však žádná možná řešení, ani tento problém neuvádějí do souvislosti s budoucím uspořádáním energetického systému. EHSV žádá Komisi, aby v zájmu lepšího měření energetické chudoby navrhla zavést kritéria, která by ji umožnila definovat, a společné ukazatele na evropské úrovni. Členské státy musí vyvinout více statistických nástrojů, které umožní účinně se zaměřit na znevýhodněné domácnosti. Zároveň je třeba dbát na to, aby domácnosti s nízkými příjmy měly možnost zavádět opatření ke zvýšení energetické účinnosti, která jim umožní snížit jejich spotřebu energie. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vyvstává zásadní otázka, zda by kritická infrastruktura „elektrizační soustavy“ neměla být vzhledem k tomu, že představuje přirozený monopol, a s ohledem na udržitelnou bezpečnost dodávek energie ve veřejném vlastnictví, zvláště když byla vybudována a rozšířena s pomocí značného množství veřejných prostředků. Tento aspekt by měl být podrobněji objasněn ve stanovisku EHSV. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Prostřednictvím plánu oživení a VFR na období 2021–2028 budou investovány stovky miliard eur do energetické infrastruktury a energetických technologií. Je třeba zajistit, aby byly tyto investice skutečně využívány ve smyslu transformace energetiky, jejímž středobodem jsou občané, a nikoli ti, kteří byli doposud zapojeni do energetického systému stavějícího na fosilních zdrojích. EHSV vyzývá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby co nejdříve zahájily široký a strukturovaný dialog s občanskou společností a orgány veřejné správy, a vyjasnily tak otázky nastolené v tomto stanovisku z vlastní iniciativy. |
| --- | --- |

1.14

2.   Souvislosti tohoto stanoviska z vlastní iniciativy

| 2.1 | Evropa se nachází uprostřed obtížného transformačního procesu směřujícího ke klimatické neutralitě, které má být dosaženo v roce 2050. Tento proces se neobejde bez zásadní transformace energetického systému. Půjde při tom mj. o hluboké technické změny, ale také o strukturální otázky týkající se výroby, obchodu a uvádění na trh a rovněž o procesy společenských změn. Dosud však nebylo zcela objasněno, jak přesně budou tyto změny vypadat a jak dalekosáhlé by měly být. Je důležité si uvědomit, že transformace energetiky není jen technologická otázka, ale v hlubší rovině také společenská výzva. Je třeba zaručit, aby se této transformace účastnili zaměstnanci, odbory i spotřebitelé. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V posledních letech vydala Komise značné množství prohlášení o záměru a nových pravidel. EHSV se ke všem těmto dokumentům vyjádřil a ve většině případů je uvítal a podpořil. Zároveň však kritizoval skutečnost, že mnohé z nich jsou příliš vágní a nekonkrétní. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jedna věc je jasná: debatu o otázce centralizovaných nebo decentralizovaných struktur v energetickém odvětví umožnil teprve nástup obnovitelných zdrojů energie. Obnovitelné zdroje energie (slunce, vítr a biomasa) jsou decentralizované, jsou k dispozici celoplošně a investice do nich jsou poměrně nízké, zatímco jaderné nebo uhelné elektrárny představují velké centralizované struktury. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Odpověď na otázku, jakým způsobem nakládat s obnovitelnými zdroji energie, není jasná. Stále nejasné je především to, zda se Komise snaží integrovat obnovitelné zdroje energie do stávajícího systému, nebo zda se snaží transformovat trh. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV upozornil na to, že prvořadým cílem podle jeho názoru nemůže být „integrace“ obnovitelných zdrojů energie do stávajícího systému dodávek elektřiny a že „zásadní proměnou“ se rozumí mnohem víc než pouhé propojení vnitrostátních systémů do evropské sítě a výrazné zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie. To také znamená, že současné tradiční zdroje energie (včetně zemního plynu) budou mít pouze přechodnou úlohu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zcela nový energetický systém předpokládá mnohem větší rozmanitost aktérů. Podstatně větší význam v něm získávají zejména distribuční sítě, které se v každém případě musejí stát „inteligentními sítěmi“. Informace o momentálním stavu sítě musí být účastníkům trhu poskytovány spolehlivě, srozumitelně, včas a případně i s vysokou lokální přesností. V tomto pojetí jsou inteligentní sítě předpokladem pro inteligentní trhy, které vytvářejí účinné pobídky k systémově prospěšnému chování. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ve svém balíčku opatření pro energetickou unii hovoří Komise o nové roli dosud jen „pasivního“ spotřebitele: „Především je však naším cílem energetická unie, jejímž jádrem jsou občané, kteří přijmou odpovědnost za přechod na jiné zdroje energie, využívají výhod plynoucích z nových technologií v zájmu snížení svých nákladů a aktivně se podílejí na trhu, a kde je zranitelným spotřebitelům poskytována ochrana“ (2). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Co to ale konkrétně znamená, zůstává nevyjasněno. Důvodem je také skutečnost, že se nerozlišuje mezi průmyslovými a živnostenskými spotřebiteli a soukromými domácnostmi a v poslední jmenované kategorii pak mezi sociálně, a tedy i technicky lépe vybavenými soukromými spotřebiteli a méně vybavenými domácnostmi. Lze nicméně přinejmenším soudit, že spotřebitel by v budoucnu již neměl být jen (platícím) odběratelem energie. Měl by mít také nejen možnost snazší změny poskytovatele nebo flexibilnější reakce na tržní signály, ale mít rovněž přístup na všechny relevantní trhy s elektřinou. Byly zavedeny pojmy jako „aktivní“ zákazník, samospotřebitel, občanská energetická společenství a „společenství pro obnovitelné zdroje“, a těmto novým aktérům byla přiznána určitá práva, aniž by z toho ovšem bylo zřejmé, jakou faktickou podobu by měla jejich účast na trhu mít, tj. jak otevřený a liberální by tento trh měl ve skutečnosti být a jak se bude zacházet se spotřebiteli, kteří nemají finanční prostředky nebo zákonné možnosti, aby se tohoto trhu účastnili (viz odstavec 5.6). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Nevyřešený je rovněž problém zranitelných spotřebitelů a problém energetické chudoby, a nejsou předestřeny žádné možnosti reálného řešení těchto problémů. EHSV dále žádá Komisi, aby navrhla zavést kritéria, která by umožnila definovat energetickou chudobu, a společné ukazatele na evropské úrovni, což by představovalo první krok k lepšímu měření tohoto jevu. Členské státy musí vyvinout více statistických nástrojů, které umožní účinně se zaměřit na znevýhodněné domácnosti, a přizpůsobit tak definici energetické chudoby situaci v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV je toho názoru, že Komise během posledních pěti let tedy nedokázala vytvořit zcela jasnou vizi budoucích struktur a rozdělení úkolů. Především však ani samy členské státy neprovedly dostatečnou úpravu svého regulačního rámce nebo k ní přistoupily jen velmi zdráhavě. V mnoha členských státech je tomu stále tak, že spotřebitelé, ale ani malé podniky a občanská energetická společenství nemají na trhy s elektřinou přístup. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Vzhledem k tomu, že pro Komisi je otázka „klimatické neutrality“ v souvislosti se Zelenou dohodou jednou z hlavních priorit její agendy a že díky plánu oživení byly investovány miliardy eur do rekonstrukce hospodářství a do vytváření a zabezpečení kvalitních pracovních míst, považuje EHSV za naléhavě nutné, aby bylo v co nejkratší době (!) v rámci široké společenské a politické diskuse vyjasněno, kolik „centralizovaných struktur“ nezbytně potřebujeme a jak velký počet decentralizovaných struktur se případně jeví jako možný a rozumný. Účelem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je nabídnout podněty k této diskusi. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Z krize COVID-19 jsme se mohli poučit o tom, že nemá-li dojít k eskalaci problému, je třeba jednat rychle a adekvátně. Podle odhadů Komise bude jen splnění současných cílů v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši až 260 miliard EUR ročně. Bez masivního navýšení veřejných investic mj. do rozvoje obnovitelných zdrojů energie, úložišť, tepelné izolace, veřejné dopravy, výzkumu a vývoje a bez sociálně spravedlivého přístupu nebude možné tyto cíle splnit. Krize COVID-19 zde ukazuje nové cesty. Dočasné pozastavení platnosti evropských dluhových a schodkových pravidel se musí vztahovat i na zvládání klimatické krize. Finanční prostředky však musí být použity tak, aby bylo dosaženo cíle, tj. zaměřit se při transformaci energetiky v prvé řadě na občany, a tím také podpořit regionální hospodářství. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | V zájmu zamezení nesprávným a chybným investicím je třeba vyřešit stávající nejasnosti a rozpory týkající se základních struktur nového energetického systému, architektury trhu, tržních rolí a tržních pravidel, a neprodleně odstranit především sociální dopady na zaměstnance a spotřebitele. Klíčovou roli hraje v tomto ohledu spravedlivé rozdělení investiční zátěže i případných zisků. |
| --- | --- |

2.13

3.   Význam jasného upřednostnění či odmítnutí decentralizace v zájmu zajištění bezpečnosti investic

| 3.1 | Nový energetický systém bude zřejmě zahrnovat centralizované i decentralizované prvky, a to nejen proto, že kategorizace centralizovaných nebo decentralizovaných prvků není vždy jednoznačná. Není například jasné, zda lze na pevnině umístěnou větrnou elektrárnu s instalovanou kapacitou více než 30 megawattů stále ještě považovat za „decentralizovaný prvek“. Otázka, zda by se nový energetický systém měl řídit spíše podle zásad decentralizace nebo naopak podle zásad centralizace, má nicméně pro funkční koncepci transformace energetického systému zásadní význam. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Na zodpovězení otázky vznesené v odstavci 3.1 totiž závisí stanovení priorit i realizace investičních rozhodnutí veřejných i soukromých poskytovatelů kapitálu a investorů. Nebezpečí vynakládání zbytečných investic lze předejít pouze tehdy, když zásadní politické rozhodnutí o tom, zda bude energetická transformace směřovat primárně k centralizovanému, nebo naopak primárně k decentralizovanému systému, bude učiněno brzy a když bude jednoznačné. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Základní myšlenkou dosavadního centralizovaného energetického systému je zásada, že přenosu elektřiny nesmí bránit žádná překážka a že všichni účastníci trhu musí mít možnost jednat tak, jako kdyby možnosti přenosu elektřiny v rámci systému byly neomezené. V tomto pojetí mají pro systém zásadní význam přenosové sítě. Kromě myšlenky evropské „měděné desky“, tj. celoevropské elektrizační soustavy bez fyzických omezení, existuje dokonce představa napojení evropské elektrizační soustavy na sítě v jižní nebo východní Asii. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vyvstává zásadní otázka, zda by tato kritická infrastruktura „elektrizační soustavy“ neměla být vzhledem k tomu, že představuje přirozený monopol, a s ohledem na udržitelnou bezpečnost dodávek energie ve veřejném vlastnictví, zvláště když byla vybudována a rozšířena s pomocí značného množství veřejných prostředků. Tento aspekt by měl být podrobněji objasněn ve stanovisku EHSV. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V centralizovaném systému by proto umístění výroby a flexibilních možností neměly mít žádný vliv na vývoj situace na trhu. Umístění výroby ani místo spotřeby by v žádném případě neměly být určovány přenosovou infrastrukturou. Je to spíše přenosová infrastruktura, která je určována strukturou a umístěním výroby a spotřeby. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Decentralizovaným energetickým systémem se rozumí naopak systém, ve kterém je výroba (a skladování) elektřiny sloužící jako zdroj pro elektřinu, vytápění a mobilitu umístěna co nejblíže místu spotřeby. Obnovitelné zdroje energie to umožňují. Z toho pak vyplývá výrazná systémová minimalizace přenosu elektřiny, a tedy i nižší přenosové ztráty. Kolísavost výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie představuje pro elektrizační soustavy nové výzvy. V důsledku decentralizace jsou distribuční sítě stále důležitější pro zajišťování stability a bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V decentralizovaném systému se přetížení síťové infrastruktury obecně nepovažuje za problém, který je třeba přednostně odstranit. Decentralizovaný systém se opírá spíše o lokální flexibilní možnosti, které pomáhají výkyvy ve výrobě vyrovnávat přímo. Mezi tyto flexibilní možnosti patří kromě možnosti skladování a přesunu zátěže ze špiček na dobu mimo špičku také výroba tepla z elektrické energie a elektromobilita. V decentralizovaném systému hraje oproti tomu centralizovanému mnohem výraznější úlohu propojení odvětví. Mimoto v něm také oproti centralizované elektroenergetické soustavě mají mnohem větší význam tzv. flexibilní trhy. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Decentralizovaný energetický systém je méně závislý na síťové infrastruktuře, což podle studií rovněž zvyšuje odolnost vůči útokům zvenčí, například proti kybernetické trestné činnosti – přinejmenším pokud je daná oblast schopná fungovat jako energetický ostrov. Větší investice do distribučních sítí tudíž zajišťují stabilní dodávky a zvyšují odolnost vůči kybernetické trestné činnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Evropská energetická politika musí mít proto odpovědi na tyto otázky:






  — | Mají investoři vycházet z předpokladu, že nový energetický systém bude vybudován zdola nahoru? V takovém případě se totiž místní přebytek elektřiny i její místní nedostatek bude primárně vyrovnávat díky místním flexibilním možnostem a pouze v případě, že to není ekonomicky nebo technicky možné, bude elektřina přepravována na delší vzdálenosti. |
| --- | --- | --- |

3.9

—

Mají investoři vycházet z předpokladu, že nový energetický systém bude vybudován zdola nahoru? V takovém případě se totiž místní přebytek elektřiny i její místní nedostatek bude primárně vyrovnávat díky místním flexibilním možnostem a pouze v případě, že to není ekonomicky nebo technicky možné, bude elektřina přepravována na delší vzdálenosti.

| — | Nebo mají investoři předpokládat, že systém bude vybudován shora dolů? V takovém případě bude mít prioritu rozšiřování přenosových sítí. V rámci tohoto modelu pak musí být možné přenášet prakticky každou vyrobenou kilowatthodinu. Vzniká-li pak vůbec nějaká potřeba vyrovnávat kolísání, pak je pro umístění flexibilních možností určující síťová infrastruktura. V podstatě to znamená pokračování v dosavadní politice rozšiřování sítě při současném nahrazení fosilních a jaderných elektráren co největšími parky pro alternativní výrobu elektřiny (příklady: projekt Desertec, větrné elektrárny na moři, rozsáhlé větrné elektrárny na pobřeží). |
| --- | --- |

—

Nebo mají investoři předpokládat, že systém bude vybudován shora dolů? V takovém případě bude mít prioritu rozšiřování přenosových sítí. V rámci tohoto modelu pak musí být možné přenášet prakticky každou vyrobenou kilowatthodinu. Vzniká-li pak vůbec nějaká potřeba vyrovnávat kolísání, pak je pro umístění flexibilních možností určující síťová infrastruktura. V podstatě to znamená pokračování v dosavadní politice rozšiřování sítě při současném nahrazení fosilních a jaderných elektráren co největšími parky pro alternativní výrobu elektřiny (příklady: projekt Desertec, větrné elektrárny na moři, rozsáhlé větrné elektrárny na pobřeží).

Tyto otázky je naléhavě nutné vyjasnit, protože v obou přístupech jsou zapotřebí obrovské investice, avšak do různých oblastí. V centralizovaném systému plynou prostředky v prvé řadě do přenosových sítí, v decentralizovaném systému spíše do menších, flexibilně rozložených možností.

| 3.10 | Struktury a podoby nového trhu s energií se implicitně týkají otázek uvedených v odstavci 3.9. To se konstatuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 (3) o vnitřním trhu s elektřinou. Není v něm ale v tomto ohledu učiněno žádné rozhodnutí, to je naopak ponecháno na členských státech.
  Je velmi sporné, zda je takový přístup k zajištění úspěchu transformace evropské energetiky dostatečný. V mnoha členských státech totiž právní rámec zatím plně neodpovídá cílům, na nichž je založen balíček opatření týkajících se čisté energie. |
| --- | --- |

3.10

Je velmi sporné, zda je takový přístup k zajištění úspěchu transformace evropské energetiky dostatečný. V mnoha členských státech totiž právní rámec zatím plně neodpovídá cílům, na nichž je založen balíček opatření týkajících se čisté energie.

| 3.11 | V pozadí skutečností uvedených v odstavci 3.9 je velmi politická otázka: jde o to, kdo v rámci nového energetického systému do budoucna může a smí vytvářet zisk, a kdo se tedy může ekonomicky podílet na transformaci energetiky. Německé předsednictví Rady například klade jednostranný důraz na technologie (zejména na využití větrné energie na moři a výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů energie). Nezohledňuje skutečnost, že tyto technologie vedou k tržní koncentraci výrobců, kterých je pak jen malý počet, že vyžadují značné investice do přenosových kapacit, tj. do přirozených monopolů, a že popř. také přispívají k zachování, či dokonce zvýšení energetické závislosti Evropy. Naopak otázka, jak by se občané mohli stát jádrem energetické politiky, není na pořadu jednání. |
| --- | --- |

3.11

4.   Kritéria rozhodování pro nebo proti centralizaci či decentralizaci

| 4.1 | Tvrzení uvedené v odstavci 3.10 má zásadní význam pro společenské rozhodování. Není však předmětem otevřené a upřímné politické diskuse, nýbrž ustupuje vždy do pozadí před údajně „racionálními“ argumenty: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Transformace energetiky vyžaduje, aby velké energetické společnosti změnily svůj obchodní model. Je však zřejmé, že pro mnoho energetických společností je snazší vybudovat místo svých starých velkých (centralizovaných) elektráren zařízení, která budou sice využívat obnovitelné zdroje energie, ale budou koncipována opět centrálně a v některých případech budou mít i srovnatelný výkon. V takovém případě pak bude možné zachovat i související distribuční struktury. Decentralizace by na druhé straně přinesla zásadní změny, takže velké energetické společnosti by se na rozdíl od malých a středních podniků a poskytovatelů komunálních služeb ocitly v mnohem obtížnější situaci. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Totéž platí pro provozovatele přenosové soustavy: na snižování objemu elektřiny přepravované napříč Evropou nemají žádný zájem, protože z její přepravy žijí. |
| --- | --- |

4.1.2

Argument nákladů

| 4.2 | Otázka, jak dosáhnout co největšího zabezpečení dodávek elektřiny při co nejnižších nákladech, je právem považována za hlavní kritérium. Lze věrohodně odvodit a ukázat na modelech, že náklady na přenos elektrické energie v centralizovaném systému jsou vyšší než v systému decentralizovaném. Náklady na výrobu, skladování, přesouvání zatížení a opětovný přenos jsou naopak nižší v centralizovaném systému než v systému decentralizovaném. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Srovnáváním těchto rozdílů v nákladech se zabývala řada studií. Ty nicméně nedospěly k žádným jednoznačným výsledkům, protože rozdíly mezi nákladovými výhodami decentralizovaného systému a náklady v centralizovaném systému nejsou nijak zvlášť velké a v detailu pak do značné míry závisejí na základních předpokladech. Je třeba připomenout, že Společné výzkumné středisko EU dospělo již v roce 2016 k závěru, že přibližně 80 % Evropanů by si mohlo z vlastní fotovoltaické výroby zajistit levnější elektřinu, než je elektřina, kterou odebírají ze sítě. Ceny fotovoltaických zařízení přitom od té doby neustále strmě klesají. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pouze na základě systémových nákladů nelze proto rozhodnout o zásadní otázce, zda by investice měly směřovat především do projektů centralizovaného energetického systému, nebo naopak do projektů decentralizovaného energetického systému, a jaké ukazatele dalšího směřování by v souladu s tím měly regulační orgány stanovit. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vyvstává tedy otázka, o jaká jiná kritéria kromě pouhého zohlednění úspor na nákladech se může opírat zásadní rozhodnutí, které je z hlediska investora zcela klíčové – tedy rozhodnutí, zda nový energetický systém bude primárně decentralizovaný nebo centralizovaný. |
| --- | --- |

4.5

Rozdíly v přidané hodnotě

| 4.6 | Rozdíly v přidané hodnotě jsou strukturální. V centralizovaném systému je přidaná hodnota spíše na straně větších zařízení a přirozených monopolů. V decentralizovaném systému spočívá spíše v menších zařízeních, zejména ve flexibilních možnostech, která se v decentralizovaném systému často využívají. Jedná se např. o akumulátory, tepelná čerpadla, blokové minielektrárny a elektromobily s obousměrným nabíjením („vozidlo-síť“). Flexibilní možnosti jsou proto velmi často využívány v soukromých domácnostech. Také zařízení na výrobu elektřiny jsou mnohdy v rukou soukromých osob, zemědělců, nově založených malých a středních podniků, energetických společenství, komunálních podniků, poskytovatelů komunálních služeb atd. V decentralizovaném energetickém systému se tedy na tvorbě přidané hodnoty podílí někdo jiný než v centralizovaném systému: hrají zde mnohem větší roli aktivní spotřebitelé. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Bez široké společenské účasti je decentralizovaný energetický systém těžko představitelný. Pro decentralizovaný systém je proto charakteristická aktivnější role spotřebitele, z něhož se může stát i samovýrobce, a ta je důležitá i z důvodů jeho akceptace a posílení regionálního hospodářství. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Jelikož chce Komise vytvořit energetickou unii, jejímž středem bude občan, protože se chce zasadit o to, aby v regionech vznikala nová pracovní místa a aby transformace energetiky přinesla hospodářské impulsy v mnoha regionech Evropy, musí sázet na decentralizovaný energetický systém. To je důležité i pro zvládnutí krize COVID-19. |
| --- | --- |

4.8

5.   Hospodářské a sociální důsledky otázky centralizace versus decentralizace

| 5.1 | Z hlediska vytváření přidané hodnoty přináší decentralizovaný systém to, že se ze spotřebitelů, kteří byli doposud plátci, stávají aktéři, kteří se podílejí na vytváření přidané hodnoty v rámci energetického hospodářství, tzn. vydělávají, případně šetří peníze. To je důvod toho, proč se otázka uvedená v odstavci 3:11, tj. kdo smí do budoucna vydělávat na energii, musí stát předmětem otevřené a upřímné diskuse.
  Myšlenka „samovýroby“ získala v balíčku opatření týkajících se čisté energie díky svému obecnějšímu pojetí pojmový a definiční rámec: „samovýrobci“ se mohou napříště stát nejen spotřebitelé, kteří mají svůj vlastní pozemek a půdu a vlastní nemovitý majetek. Samovýroba se stává tématem například i pro nájemce nebo obyvatele bytových domů či pro správce bytových i nebytových objektů, včetně komerčních nebo průmyslových komplexů. Zejména v těchto případech je nezbytné inteligentní propojení jednotlivých výrobních a skladovacích kapacit i jednotlivých spotřebitelů v rámci virtuální elektrárny nebo prostřednictvím inteligentní mikrosítě. V důsledku toho se neustále zvyšují požadavky kladené na místní a regionální provozovatele distribuční soustavy. |
| --- | --- |

5.1

Myšlenka „samovýroby“ získala v balíčku opatření týkajících se čisté energie díky svému obecnějšímu pojetí pojmový a definiční rámec: „samovýrobci“ se mohou napříště stát nejen spotřebitelé, kteří mají svůj vlastní pozemek a půdu a vlastní nemovitý majetek. Samovýroba se stává tématem například i pro nájemce nebo obyvatele bytových domů či pro správce bytových i nebytových objektů, včetně komerčních nebo průmyslových komplexů. Zejména v těchto případech je nezbytné inteligentní propojení jednotlivých výrobních a skladovacích kapacit i jednotlivých spotřebitelů v rámci virtuální elektrárny nebo prostřednictvím inteligentní mikrosítě. V důsledku toho se neustále zvyšují požadavky kladené na místní a regionální provozovatele distribuční soustavy.

| 5.2 | Samovýrobce se stane nedílnou součástí energetického systému pouze tehdy, bude-li mít skutečně přístup na všechny relevantní trhy s elektřinou. Aktivní spotřebitelé musejí mít možnost zajistit flexibilitu celého systému, kterou získají akumulací energie, řízením zatížení, používáním elektromobilů, tepelných čerpadel atd. Předpokladem toho jsou speciálně nastavené trhy, které jsou zatím ve většině členských států nedostupné. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Transformace energetiky, která vede k vytvoření decentralizovaného energetického systému, je často označována nejen jako ekologická, ale také jako socioekologická transformace. Decentralizovaná transformace energetiky totiž přináší důležité impulsy pro místní a regionální hospodářství, pracovní místa pro střední třídu a posílení místní kupní síly. O to významnější je skutečnost, že se řada členských států v rámci svých energetických systémů nechce vzdát struktur, které těmto pozitivním účinkům brání. Současně je třeba zajistit, aby vznikající pracovní místa umožňovala kvalitní práci s vysokou úrovní sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Mají-li být tyto impulsy přínosem skutečně pro všechny lidi v příslušných regionech, a nejenom pro ty, kteří mají větší zdroje, musí být upřednostňovány projekty, které povedou k vytváření spotřebitelských energetických společenství, do nichž budou moci vstupovat lidé s nízkým kapitálem, příjmem nebo majetkem (viz také stanovisko EHSV TEN/660 (4)). Příslušné koncepce jsou již k dispozici. Jejich provádění však musí být v členských státech podporováno s mnohem větší rozhodností, než tomu bylo doposud. Tato podpora je naléhavě nutná, protože decentralizace nesmí vést k vytvoření dvoutřídní energetické společnosti. Budou-li mít také lidé s nízkými příjmy a malými zdroji díky přímé podpoře možnost vstupovat do spotřebitelských energetických společenství, může být jejich účast účinným prostředkem boje proti energetické chudobě, protože těm, kdo v současnosti trpí vysokými náklady na energii, by rychle klesající náklady na energii z obnovitelných zdrojů přinesly citelnou úlevu. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zranitelní spotřebitelé a energetická chudoba jsou vážným problémem a je pravděpodobné, že zásadní řešení nepřinese ani centralizovaný, ani decentralizovaný energetický systém. Avšak vzhledem k tomu, že se náklady na zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů a zařízení na skladování elektřiny snižují, lze tento problém zmírnit spíše v decentralizovaném než v centralizovaném systému. Využívání obnovitelných zdrojů energie a skladování elektřiny v rámci řešení pro několik bytových objektů zároveň totiž může vést k trvalému snížení účtů za energii a k osvobození spotřebitelů od závislosti na cenách dodavatelů energie a provozovatelů sítí. Nezbytným předpokladem toho je ovšem aktivní politika, která bude podporovat rozvoj odpovídajících koncepcí. Zároveň je třeba dbát na to, aby domácnosti s nízkými příjmy měly možnost zavádět opatření ke zvýšení energetické účinnosti, která jim umožní snížit jejich spotřebu energie. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Širší možnosti účasti spotřebitelů nesmí také sloužit jako záminka k porušování jejich práv. Ta musí být naopak posilována a v případě potřeby přizpůsobována novým obchodním modelům. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Pozornost je v neposlední řadě třeba věnovat i spotřebním centrům – velkoměstům a velkým průmyslovým spotřebitelům elektřiny. Aby pro ně byly zajištěny bezpečné a levné dodávky energie, je nutné, aby byly propojeny s okolními oblastmi a vytvářely spolu s nimi energetické regiony. Podobně to platí i pro energetické ostrovy. Energetické regiony budou mít podobu soustředných kruhů vznikajících kolem spotřebních center. Mají-li okolní oblasti v plné míře zhodnotit svůj potenciál v oblasti využívání obnovitelných zdrojů energie, je zapotřebí vytvářet cílené pobídky. Ty mohou spočívat například v tom, že budou energetickému regionu v době, kdy si bude zajišťovat své dodávky energie sám, účtovány nižší síťové poplatky. Pozitivním důsledkem této architektury systému je posílení regionálních hospodářských struktur, což je aspekt, který by mohl být důležitý právě pro hospodářské uspořádání po skončení krize COVID-19. |
| --- | --- |

5.7

6.   Energetický systém budoucnosti

| 6.1 | Nový energetický systém by již neměl být koncipován „shora dolů“ (od velkých elektráren ke spotřebitelům), nýbrž („zdola nahoru“) jako síť mnoha ostrovů výroby a dodávek elektřiny a tepla z obnovitelných zdrojů (energie v budovách), v nichž hraje významnou úlohu distribuce elektřiny a tepla a řízení zatížení (včetně skladování). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tak lze dosáhnout dostatečného a bezpečného zásobování všech regionů v Evropě (5). V souvislosti s novou a cílenou rozmanitostí aktérů to proto bude znamenat, že vedle zavedených (velko)obchodních struktur vzniknou zcela nové decentralizované formy uvádění na trh a systémy hospodaření s energií. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Díky změnám, které přinesly inovace v oblasti IT, výrobních technologií a technologií pro skladování, distribučního systému i technologie budov, dnes vzniká mnoho takových „výrobních a zásobovacích ostrovů“, které se ještě před několika lety zdály nemyslitelné. Jednotlivci, firmy, sdružení (jako energetická družstva) nebo obce (veřejné služby) vytvořili řadu soběstačných nebo částečně soběstačných řešení, takže jsou mnohem méně odkázáni na tradiční nabídky a obchodní toky. Je důležité si všímat této souběžnosti technického a sociálního vývoje. Oba míří stejným směrem, a sice k větší nezávislosti a k samoregulačním decentralizovaným jednotkám sítě. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Posílení místní produkce a přímé uvádění na trh je třeba přivítat také proto, že je tak možné omezit ztráty v elektrickém vedení. Německá Spolková agentura pro správu sítí (Bundesnetzagentur) k tomu uvádí (6): „Je jasné, že transformace systému distribuce energie může nejlépe uspět díky úzké spolupráci všech zúčastněných stran. (...) Vítáme přístupy maximalizace energetické spotřeby u zdroje (...), neboť se tím ztráty v elektrickém vedení udržují na minimu.“ |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Komise tedy musí při úvahách o obchodním systému vycházet ze žádoucí energetické infrastruktury, nikoli se pokoušet provést nezbytné změny energetické infrastruktury takovým způsobem, aby byly slučitelné se stávajícím obchodním systémem. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Zohledněny by však měly být i zkušenosti z řady zemí, v nichž někteří účastníci trhu, jako např. strategičtí investoři, obsadili nejvýhodnější segmenty trhu výroby energie, aby tak pouze maximalizovali svůj zisk, ale odmítají investovat do bezpečnosti dodávek, inovací a údržby, čímž tyto náklady přesouvají na zákazníky. |
| --- | --- |

6.6

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Viz např. Úř. věst. C 367, 10. 10. 2018, s. 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 25.2.2015, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 54.

3

(4)  Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 1.

4

(5)  Viz Úř. věst. C 82, 3.3.2016, s. 13, Úř. věst. C 82, 3.3.2016, s. 22.

5

(6)  „Smart Grid“ und „Smart Market“ – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems (Inteligentní sítě a inteligentní trhy – dokument Spolkové agentury pro správu sítí o aspektech měnícího se energetického systému), prosinec 2011, s. 42.

6

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/93

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Všeobecný přístup k důstojnému a dlouhodobě udržitelnému a finančně dostupnému bydlení“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/13)

| Zpravodaj: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | András EDELÉNYI |

Zpravodaj:

Raymond HENCKS

Spoluzpravodaj:

András EDELÉNYI

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 3.9.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 16.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/1/3 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.2.2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

3.9.2020

Přijato na plenárním zasedání

16.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Zdravotní, hospodářská a sociální krize způsobená onemocněním COVID-19 upozornila na závažnost krize finančně dostupného bydlení, které členské státy již po mnoho let čelí (1), a to zejména v souvislosti s osobami bez domova, přeplněnými domácnostmi, obyvateli chudinských čtvrtí a sezónními pracovníky a pracovníky z řad přistěhovalců, kteří všichni žijí ve špatných bytových podmínkách, jež měly přímý dopad na míru nákazy ve společnosti. Přestože politika v oblasti bydlení zůstává v pravomoci členských států, nedostatek důstojného a finančně dostupného bydlení v Evropské unii (EU) vyžaduje, aby byl vypracován evropský akční plán pro bydlení, který bude zahrnovat ucelený a evropským občanům srozumitelný soubor opatření, jež členským státům a evropským regionům a městům pomohou udržitelně oživit nabídku sociálního a finančně dostupného bydlení a účinně řešit otázku bezdomovectví. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU musí v první řadě zajistit zakotvení skutečného univerzálního práva na bydlení, a to zejména prostřednictvím odvětvového nařízení přijatého řádným legislativním postupem, které by stanovilo zásady a podmínky pro poskytování, realizaci a financování finančně dostupného a důstojného bydlení v souladu s článkem 14 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) v této souvislosti schvaluje iniciativu Komise provázat evropský pilíř sociálních práv a evropský semestr, což by se mělo v politice v oblasti bydlení promítnout lepším monitorováním reformy sociálního bydlení, přístupnosti a finanční dostupnosti bydlení a také účinnosti příspěvků na bydlení. Trvá na tom, aby předtím, než budou v rámci evropského semestru přijata doporučení pro jednotlivé země týkající se politiky v oblasti bydlení, proběhly konzultace se zástupci organizací občanské společnosti. EHSV požaduje rozsáhlejší manévrovací prostor na podporu dlouhodobých investic do sociální infrastruktury a jejich vyloučení z účtů veřejných orgánů při výpočtu schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vytvoření „evropského fondu investic do finančně dostupného, důstojného a vhodného bydlení“, který by byl určen k budování a údržbě levného bydlení, by EU umožnilo, aby její politiky byly pro evropské občany přehlednější a soudržnější, a to zejména v souvislosti s budoucím plánem „výstavby“ v rámci Zelené dohody a budoucím akčním plánem evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Na základě zprávy, kterou mají členské státy v roce 2020 předložit Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) v souvislosti s opatřeními týkajícími se potenciálního nadhodnocení cen nemovitostí a s opatřeními přijatými v návaznosti na doporučení této rady nebo odůvodněním v případě nečinnosti v dané věci, je mimořádně důležité včas odhalit možné slabiny, jež by mohly způsobit finanční, hospodářské a sociální krize, a patřičně reagovat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropská komise by měla co nejdříve přistoupit k přezkumu rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu v souvislosti s cílovou skupinou pro sociální bydlení a upřesnit, že politika v oblasti bydlení se nemůže omezovat pouze na cíl pomáhat lidem žijícím na hraně chudoby, ale musí zaručit důstojné a dlouhodobě přístupné a finančně dostupné bydlení všem občanům, především bezdomovcům, mladým párům, neúplným rodinám s jedním rodičem nebo početným rodinám, zaměstnancům a obecněji příslušníkům střední třídy, kteří se stali obětí evropské krize v oblasti bydlení. V této souvislosti by měla Komise navrhnout společnou definici pojmu „nadměrné náklady na bydlení“, harmonizovanou metodiku pro posuzování nadměrně vysokých poplatků za bydlení, normativní rámec proti spekulativnímu držení volných bytů a stavebních pozemků a rámec pro praxi přetváření finančně dostupných bytů za účelem krátkodobého turistického pronájmu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V neposlední řadě vyzývá EHSV Komisi, aby každoročně uspořádala evropský summit o finančně dostupném bydlení, na kterém by se setkaly všechny zúčastněné strany, aby na základě výroční zprávy o stavu bydlení v EU posoudily provádění a monitorování tohoto evropského akčního plánu pro finančně dostupné bydlení. |
| --- | --- |

1.7

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Přestože je přístup k pomoci v oblasti bydlení zakotven v Listině základních práv Evropské unie a přístup k sociálnímu bydlení nebo pomoci s kvalitním bydlením je součástí evropského pilíře sociálních práv, není právo na důstojné bydlení v textech EU zcela uznáno, protože navzdory všemu nemá v praxi skutečný účinek. Svědčí o tom skutečnost, že prudce vzrostl počet bezdomovců a lidí, kteří bydlí v nevhodných podmínkách, nebo domácností, které čelí nadměrným nákladům na bydlení. V praxi nemá evropský občan skutečné právo na přístup k důstojnému a finančně dostupnému bydlení. Toto právo se omezuje na pomoc se získáním bydlení, sociálního bydlení nebo dočasného nouzového ubytování, pokud je v souladu s právními předpisy a postupy členských států považován za osobu v nouzi a je-li odpovídající bydlení k dispozici. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tržní síly v odvětví obytných nemovitostí nejsou schopny pokrýt všechny potřeby. Neustálé zdražování obytných nemovitostí způsobilo všude v Evropě prohlubování nerovností. Stále více domácností vydává více než 40 % svého rozpočtu na bydlení, což znamená, že náklady na bydlení jsou příliš vysoké. 11 % evropských občanů je v situaci, kdy více než 40 % svých osobních příjmů (bez příspěvku na bydlení) utratí za bydlení, a současně každý dvacátý občan žije v přeplněné domácnosti bez základního vybavení (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Hospodářské a demografické struktury a výše cen se v jednotlivých členských státech značně liší. Kromě toho existuje značný cenový rozdíl mezi hlavními městy, středně velkými městy a zbytkem území. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Trhy s bydlením v mnoha evropských metropolích, velkých městech i příměstských regionech v EU vykazují silný růst poptávky spojené s mobilitou domácností, jejichž členové hledají zaměstnání, přičemž nabídka bydlení je vzhledem k nedostatku pozemků, rostoucím stavebním nákladům a nákladům spojeným s hustotou bydlení a spekulativním praktikám investorů omezená. Pozemky jsou vzácným zdrojem využívaným způsoby, které si vzájemně stále více konkurují: bydlení, veřejná infrastruktura, zemědělství, lesnictví, komerční nebo průmyslové využití, doprava, biologická rozmanitost, zavlažování, volnočasové aktivity apod., a to do té míry, že cena pozemků je mnohdy faktorem nejvíce se podílejícím na nedostupnosti bydlení. Zdražování obytných nemovitostí v metropolích a příměstských oblastech prohlubuje problém vyloučení z bydlení, bezdomovectví a bydlení v nevyhovujících podmínkách, které postihuje již i mladé lidi, neúplné rodiny s jedním rodičem nebo početné rodiny, zaměstnance a obecněji příslušníky střední třídy. Tyto osoby jsou z evropských metropolí vytlačovány v důsledku nadměrné ceny bydlení a jsou nuceny přesídlit do venkovských oblastí.
  To zase vede k různě vysokému nárůstu nákladů na bydlení ve venkovských oblastech, což má mimo jiné za následek sociální segregaci, vytváření výlučně obytných oblastí (sloužících pouze k přespání), zvýšenou mobilitu, změny krajiny, zábor půdy, rozrůstání infrastruktury a vyšší náklady pro společnost. |
| --- | --- |

2.4

To zase vede k různě vysokému nárůstu nákladů na bydlení ve venkovských oblastech, což má mimo jiné za následek sociální segregaci, vytváření výlučně obytných oblastí (sloužících pouze k přespání), zvýšenou mobilitu, změny krajiny, zábor půdy, rozrůstání infrastruktury a vyšší náklady pro společnost.

| 2.5 | Členské státy mají široký prostor pro uvážení při definování, organizaci a financování svých sociálních služeb obecného zájmu včetně bydlení. Tato pravomoc je však nezbavuje povinnosti dodržovat hodnoty Unie (lidskou důstojnost, rovnost, nediskriminaci, lidská práva atd.) a unijní předpisy týkající se bydlení, zejména protokol č. 26 o službách obecného zájmu připojený k SFEU, který vyzývá členské státy, aby zajistily „vysokou úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovné zacházení a podporu univerzálního přístupu a práv uživatelů“. Komise jakožto strážkyně Smluv tedy plní významnou úlohu a je vyzývána, aby zakročila, pokud členské státy neplní své povinnosti.
  V rámci pravidel státní podpory však Komise značně omezuje pravomoci členských států tím, že stanoví, že sociální bydlení musí být vyhrazeno výlučně nejchudším domácnostem, přičemž krize v oblasti bydlení se dotýká mnohem širší části populace. Stejně tak může veřejný orgán prodat stavební pozemky v rámci programu pro vytvoření finančně dostupného bydlení pouze za tržní cenu, a to až poté, co byla tato cena stanovena složitým postupem. |
| --- | --- |

2.5

V rámci pravidel státní podpory však Komise značně omezuje pravomoci členských států tím, že stanoví, že sociální bydlení musí být vyhrazeno výlučně nejchudším domácnostem, přičemž krize v oblasti bydlení se dotýká mnohem širší části populace. Stejně tak může veřejný orgán prodat stavební pozemky v rámci programu pro vytvoření finančně dostupného bydlení pouze za tržní cenu, a to až poté, co byla tato cena stanovena složitým postupem.

| 2.6 | Kromě toho vzhledem k prudkému poklesu veřejných investic do sociálního a finančně dostupného bydlení v členských státech v důsledku toho, že komerční banky tyto investice přestaly financovat, a v důsledku hospodářské a rozpočtové krize a Paktu o stabilitě a růstu není možné uspokojit rostoucí poptávku nabídkou bydlení, která by doplňovala nabídku na trhu, a to zejména proto, že v některých členských státech je čím dál častější privatizace stávajícího fondu sociálního bydlení. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Toto napětí na místních trzích s bydlením ještě umocnily internetové platformy prostřednictvím koncentrace poptávky v souvislosti s mezinárodní migrací a rozvoje globálních platforem nabízejících ubytování pro turisty, což způsobilo, že v nejatraktivnějších metropolích se finančně dostupné byty přeměnily na krátkodobá ubytovací zařízení. K tomu je třeba připočítat strategie mezinárodních kapitálových společností (penzijních fondů, pojišťoven, fondů soukromého kapitálu atd.), které s ohledem na velmi nízkou míru finančních výnosů (úrokových sazeb, dividend atd.) ve velké míře investují do nemovitostí, což opět zvyšuje ceny. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) ve svých doporučeních ze dne 31. října 2016 (3) uvádí, že minulé finanční krize ukázaly, že neudržitelný vývoj na realitních trzích může mít vážný dopad na stabilitu finančního systému a hospodářství jako celku. V roce 2019 ESRB vydala varování adresované devíti členským státům o zranitelných místech ve střednědobém horizontu v odvětví obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Pandemie onemocnění COVID-19 paralyzovala trh s nemovitostmi. Po odeznění zdravotní krize hrozí, že odvětví obytných nemovitostí pocítí závažné dopady. Na straně nabídky hrozí, že výrazně poklesne pomoc domácnostem a investice do sociálního bydlení ze strany úřadů a veřejných orgánů, a to kvůli škrtům v důsledku ekonomických a sociálních výdajů na boj s následky pandemie, které výrazně zatíží budoucí veřejné rozpočty. Na straně poptávky se úměrně nárůstu nezaměstnanosti a chudoby zvýší počet domácností, které nebudou mít potřebné příjmy, aby si mohly pořídit bydlení na trhu s nemovitostmi. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Plán „výstavby“ v rámci Zelené dohody a evropský pilíř sociálních práv musí být příležitostí k tomu, aby se v rámci politik a postupů členských států uvedly do praxe srozumitelné politiky EU v oblasti bydlení zejména tím, že vybídnou všechny její finanční instituce (ECB, EIB, EIF) a program InvestEU k podpoře veřejných investic a podstatnému zvýšení výhodných dlouhodobých půjček a záruk pro investory a odvětví stavebnictví ve prospěch koncového spotřebitele. |
| --- | --- |

2.10

3.   Nadměrné náklady na bydlení

| 3.1 | Je nesporné, že mnoho domácností čelí nadměrným nákladům na bydlení, které představují jejich největší spotřební výdaj a nadměrnou zátěž na úkor ostatních základních potřeb, což mnoho evropských občanů vystavuje vysokému riziku nadměrného zadlužení, sociální degradace nebo vyloučení (4). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Na úrovni EU neexistuje jednotná definice pojmu „nadměrné náklady na bydlení“ a jeho složek. Eurostat považuje za nadměrné takové náklady na bydlení, které převyšují 40 % disponibilního příjmu, zatímco v různých dokumentech Komise tato hranice odpovídá jedné třetině disponibilního příjmu. Zdravotní krize navíc donutila domácnosti s nízkými příjmy sáhnout do svých rezerv, aby zaplatily nájem, což je vystavilo ještě většímu riziku nadměrného zadlužení. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V rámci samotné EU je kromě toho definice nadměrných nákladů na bydlení pravidelně předmětem metodických diskusí. Ne všechny národní statistické úřady však používají stejné metody hodnocení. Při vytváření společného přístupu musí být zohledněny socioekonomické podmínky. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nadměrné náklady na bydlení se již netýkají jen nejchudších obyvatel, kteří žijí na hranici chudoby, ale dopadají také na osoby, jejichž příjem je na jedné straně příliš vysoký na to, aby dosáhly na sociální bydlení, ale na druhé straně příliš nízký na to, aby našly bydlení za podmínek soukromého trhu. Důstojné bydlení ve městě nebo na předměstí v blízkosti jejich zaměstnání je často finančně nedostupné. Tyto osoby jsou tak vytlačovány do oblastí daleko od místa, kde pracují. Výsledkem je, že mimo velké aglomerace mají sice nižší náklady na bydlení, musí se vypořádat s jinými výdaji, problémy s mobilitou, ekologickými požadavky a dalšími dodatečnými překážkami. Vytlačování střední třídy z center měst vede k funkční nerovnováze, zvyšuje poptávku po bydlení a způsobuje zvyšování cen nájemného a zhoršování znečištění, které je spojeno s dojížděním z domova do zaměstnání. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Politika členských států v oblasti bydlení se proto nemůže omezovat jen na cíl pomáhat zranitelným osobám získat „střechu nad hlavou“, ale musí zajistit, že bude bydlení přizpůsobeno situaci rodiny, bude podporována kvalita bydlení, zejména zlepšením stávajícího bydlení, a bude tedy zaručeno důstojné a finančně dostupné bydlení pro všechny občany v případech, kdy je to zapotřebí jak z kvalitativního, tak i kvantitativního hlediska. |
| --- | --- |

3.5

4.   Sociální bydlení

| 4.1 | Evropský model sociálního bydlení neexistuje, a to kvůli rozmanitosti přístupů a koncepcí v členských státech. Ve většině z nich však existují společné trendy: decentralizace ve prospěch regionálních a místních orgánů, opětovné zaměření na nejzranitelnější skupiny obyvatel, snižování veřejných investic do nabídky sociálního bydlení a zhodnocování stávajícího bytového fondu prodejem sociálních nájemních bytů, někdy proto, že provozovatelé sociálního bydlení již nedokáží zajistit dodržování norem, ani opravy. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V EU představuje sociální bydlení či levné bydlení konkrétní uplatnění práva na bydlení, které má všem osobám, jež to potřebují, zajistit přístup k důstojnému bydlení za finančně dostupný nájem či cenu, aby tak členské státy a EU plnily své povinnosti, které vyplývají z řady úmluv, prohlášení, listin a smluv podepsaných na evropské i mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ve své koncepci sociálního bydlení je Komise coby evropský orgán pro hospodářskou soutěž velmi restriktivní (5). Stanoví, že sociální bydlení, na něž se vztahuje výjimka týkající se oznamování státní podpory, musí být vyhrazeno výlučně „pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodu omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek“. Tato zúžená definice sociálního bydlení již v současnosti není vhodná vzhledem k rozsáhlé evropské krizi v oblasti bydlení a k závazkům veřejné služby, které členské státy uložily provozovatelům sociálního bydlení, a to od nutnosti „poskytnout nejprve bydlení“ osobám bez přístřeší, až po finančně dostupné nebo levnější bydlení pro střední třídy v evropských metropolích. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ve sdělení z roku 2006 (6) označila Komise sociální bydlení za jednu ze sociálních služeb obecného zájmu, na něž se vztahuje zásada subsidiarity a v souvislosti s kterými se (v zásadě) ponechává členským státům velký prostor pro volné uvážení, jak je definovat, organizovat a financovat. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Při uplatňování této svobody však členské státy musí zohlednit judikaturu Soudního dvora EU, podle níž se téměř všechny služby poskytované v sociální oblasti (s výjimkou sociálního zabezpečení založeného na solidaritě) považují za hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vzhledem k tomu, že pro sociální bydlení neexistuje zvláštní právní rámec, se na něj tedy vztahují ustanovení EU týkající se služeb obecného hospodářského zájmu, zejména článek 14 SFEU a protokol č. 26 připojený k Lisabonské smlouvě. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Z toho vyplývá, že Unie a její členské státy musí v rámci svých pravomocí a v oblasti působnosti smluv dbát na to, aby poskytování sociálního bydlení fungovalo na základě zásad a podmínek, zejména hospodářských a finančních, které jim umožní plnit své úkoly. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Provozovatelé sociálního bydlení mají k dispozici značné evropské finanční prostředky na spolufinancování výstavby nebo zateplování sociálního bydlení a bydlení přizpůsobeného marginalizovaným komunitám, a to zejména prostřednictvím evropských fondů (7), EIB, Rozvojové banky Rady Evropy, Junckerova druhého plánu pro strategické investice, investičního fondu, který má vzniknout v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu na podporu oživení Next Generation EU, zejména Fondu pro spravedlivou transformaci, iniciativy REACT-EU a programu InvestEU.
  Evropská investiční banka (EIB) a Evropský investiční fond (EIF) tak udělují dlouhodobé půjčky zaměřené na podporu provozovatelů sociálního bydlení, partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP), agregačních struktur, zprostředkujících bank a projektových společností. Vyšší riziko v některých případech vyžaduje pomoc z Evropského fondu pro strategické investice (EFSI). Tyto dlouhodobé investice do sociální infrastruktury by proto měly být pro evropské občany srozumitelné. |
| --- | --- |

4.8

Evropská investiční banka (EIB) a Evropský investiční fond (EIF) tak udělují dlouhodobé půjčky zaměřené na podporu provozovatelů sociálního bydlení, partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP), agregačních struktur, zprostředkujících bank a projektových společností. Vyšší riziko v některých případech vyžaduje pomoc z Evropského fondu pro strategické investice (EFSI). Tyto dlouhodobé investice do sociální infrastruktury by proto měly být pro evropské občany srozumitelné.

| 4.9 | Návrh plánu „výstavby“ v rámci Zelené dohody a jeho cíl „vlna tepelné renovace“ budov, a to zejména v oblasti sociálního a soukromého bydlení, bude muset být rovněž realizován v podobě zvláštního investičního fondu a podpory pro strukturování místních odvětví zateplování, která na místní úrovni vytvářejí pracovní místa a jsou zdrojem úspor z rozsahu, jako například projekt „EnergieSprong“ spolufinancovaný z prostředků EU. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Na úrovni členských států existuje celá řada opatření na podporu udržitelného bydlení, mimo jiné prostřednictvím výstavby levného bydlení, individuální pomoci, která pomáhá vytvořit počáteční kapitál nezbytný pro získání úvěru na bydlení, umožňuje snížit měsíční zátěž splácení úvěru na bydlení, pomáhá nejvíce znevýhodněným domácnostem pronajmout si vhodné důstojné bydlení nebo která podporuje udržitelnou energetickou renovaci obytných budov a využívání obnovitelných zdrojů energie. Pobídkové nebo daňové politiky však nejsou na úrovni členských států koordinovány a ne vždy podporují sociální rozmanitost v oblasti bydlení. Kromě toho by měl každý členský stát zřídit nezávislou službu, jež by poskytovala co nejširší přehled a poradenství týkající se veškerých informací o příspěvcích na bydlení určených jednotlivcům a o státní podpoře poskytované veřejným a soukromým developerům v rámci výstavby dotovaného bydlení. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Všechny tyto iniciativy a podpory přesto nejsou schopny vyřešit nedostatek finančně dostupného a důstojného bydlení. Proto má EHSV za to, že by Komise měla navrhnout evropský akční plán pro důstojné a finančně dostupné bydlení, a to v rámci provádění zásady č. 19 evropského pilíře sociálních práv a budoucího plánu „výstavby“ v rámci Zelené dohody. |
| --- | --- |

4.11

5.   Evropský akční plán důstojného a finančně dostupného bydlení: dlouhodobá investice, která Evropu přiblíží jejím občanům a územím

| 5.1 | Přestože je politika v oblasti bydlení i nadále v pravomoci členských států, nedostatek vhodného bydlení, kterému čelí Evropská unie, vyžaduje, aby byl vypracován evropský akční plán pro důstojné a finančně dostupné bydlení, který bude zahrnovat ucelený a srozumitelný soubor opatření, jež členským státům a evropským regionům a městům pomohou udržitelně oživit nabídku sociálního a finančně dostupného bydlení na dotčených místních trzích s bydlením a zároveň zlepšit jeho energetickou náročnost. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Na evropské úrovni neexistuje univerzální definice skutečného práva na bydlení, protože každá osoba nebo rodina, která se potýká se závažnými potížemi, má nárok pouze na jeden druh podpory od společenství, aby mohla získat důstojné bydlení nebo si jej udržet. Bez odpovídající nabídky bydlení navíc zůstává právo na bydlení, byť vymahatelné, pouze v teoretické rovině. EHSV proto vyzývá k tomu, aby bylo skutečné právo na bydlení zakotveno v unijním právu. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komise musí zajistit, aby šlo toto právo ruku v ruce s proaktivní politikou podpory dlouhodobých investic nezbytných pro veřejné programy nabídky sociálního a finančně dostupného bydlení, v nichž by mělo být pravidlem zastoupení různých sociálních vrstev a stanovení minimálních kvalitativních norem. EHSV žádá, aby Evropský parlament a Rada Evropské unie prostřednictvím odvětvových předpisů v souladu s řádným legislativním postupem stanovily zásady a podmínky pro poskytování, výstavbu a financování finančně dostupného bydlení v souladu s článkem 14 SFEU. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komise bude muset přistoupit k přezkumu rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu v souvislosti s cílovou skupinou příjemců, kteří mají nárok na sociální bydlení, a upřesnit, že politika v oblasti bydlení se nemůže omezovat pouze na cíl pomáhat lidem žijícím na hraně chudoby, ale musí zaručit důstojné a dlouhodobě přístupné a finančně dostupné bydlení všem občanům, a to i bezdomovcům a těm, kteří pocítili důsledky nedostatku vhodného bydlení v Evropě. Kromě toho je zapotřebí vytvořit ustanovení, která by regulovala spekulativní držení volných bytů a stavebních pozemků, a stanovit rámec pro praktiky neobsazeného bydlení. Při tom je třeba oddělit otázku vlastnictví bydlení od otázky jeho užívání, které je záležitostí obecného blaha a obecného zájmu, již je zapotřebí zasadit do zvláštního rámce, aby mohla být uplatněna v praxi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Komise by rovněž měla navrhnout společnou definici finančně dostupného bydlení a nadměrných nákladů na bydlení a také harmonizovanou metodiku pro posuzování nadměrně vysokých poplatků za bydlení. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Na základě zprávy, kterou budou členské státy muset předložit Evropské radě pro systémová rizika v roce 2020 v souvislosti s opatřeními týkajícími se potenciálního nadhodnocení cen nemovitostí a opatřeními přijatými v návaznosti na doporučení této rady nebo odůvodnění v případě nečinnosti v dané věci, je mimořádně důležité včas odhalit možné slabiny, které by mohly způsobit finanční krize. EHSV se domnívá, že uvedená zpráva by měla být v roce 2021 pozměněna další zprávou, která ji doplní a poukáže na případné dopady krize způsobené pandemií COVID-19. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV v této souvislosti schvaluje iniciativu Komise provázat evropský pilíř sociálních práv a evropský semestr, což by se do oblasti politiky bydlení mělo promítnout lepším monitorováním reformy sociálního bydlení, přístupnosti a finanční dostupnosti bydlení a také účinnosti dávek na bydlení. Trvá však na tom, aby předtím, než budou v rámci evropského semestru přijata doporučení pro jednotlivé země týkající se politiky v oblasti bydlení, proběhly konzultace se zástupci organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Návrh na revizi evropské politiky soudržnosti na období 2021–2027, o kterém se v současné době jedná v Radě Evropské unie a Evropském parlamentu, počítá se zvýšením rozpočtu na sociální bydlení z 2,2 miliardy EUR na 4 miliardy EUR. EHSV požaduje rozsáhlejší manévrovací prostor na podporu dlouhodobých investic do sociální infrastruktury a jejich vyloučení z účtů veřejných orgánů při výpočtu schodku veřejných financí. EU nemůže na jedné straně povzbuzovat členské státy, aby zajistily požadovanou úroveň opětovných investic do sociální infrastruktury, a na druhé straně tyto investice omezovat kvůli Paktu o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Vytvoření „evropského fondu investic do finančně dostupného bydlení“ určeného k budování a údržbě bydlení by EU umožnilo, aby její politiky byly pro evropské občany přehlednější a soudržnější, a to zejména v souvislosti s budoucím plánem „výstavby“ v rámci Zelené dohody a budoucím akčním plánem evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EHSV vyzývá Komisi, aby každoročně uspořádala evropský summit o finančně dostupném bydlení, na kterém by se setkaly všechny zúčastněné strany, aby na základě výroční zprávy o stavu bydlení v EU posoudily provádění a monitorování tohoto evropského akčního plánu pro finančně dostupné bydlení. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | V neposlední řadě se EHSV domnívá, že „sociální bydlení“ je často předmětem předsudků, pokud se nevnímá coby součást obecného zájmu zajistit sociální rozmanitost, různorodost a sociálního začleňování. Rád by připomněl, že investice do sociálního bydlení přispívají k rozvoji zaměstnanosti a k ekologické transformaci. |
| --- | --- |

5.11

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Srov. zpráva Housing Europe State of Housing in the EU 2019.

1

State of Housing in the EU 2019

(2)  Eurostat, Housing cost, březen 2017.

2

Housing cost

(3)  ERSB/2016/14.

3

(4)  Eurostat (Housing cost, březen 2017).

4

Housing cost

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 SFEU na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu.

5

(6)  Provádění lisabonského programu Společenství – Sociální služby obecného zájmu v Evropské unii (COM(2006) 177 final).

6

(7)  EFRR, ESF, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/99

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Budoucnost letecké dopravy v EU v době krize způsobené koronavirem i po ní“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/14)

| Zpravodaj: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Thomas KROPP

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 3.9.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 16.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/1/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.2.2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

3.9.2020

Přijato na plenárním zasedání

16.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/1/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Letectví je jedním z odvětví, které koronavirová krize zasáhla nejvíce. Jen od března do května 2020 došlo na trhu s osobní leteckou dopravou k prudkému poklesu o 90 %, což mělo dramatické důsledky pro příjmy všech zúčastněných stran hodnotového řetězce letectví a jejich zaměstnanců.
  Letectví má zásadní význam pro obchod a cestovní ruch i pro propojení v rámci Evropy a se zeměmi mimo EU. Odvětví cestovního ruchu, které je v mnoha zemích hlavním přispěvatelem k vnitrostátnímu HDP, zaznamenalo obrovské ztráty. Ty mají dopad na země EU, ale jejich dopad je ještě větší v rozvojových zemích, kde toto odvětví tvoří významný podíl HDP. V jejich případě existuje riziko, že zastavení činností cestovního ruchu zmaří důležitý humanitární pokrok (Studie, kterou vypracoval Institut der Deutschen Wirtschaft, srpen 2015: Entwicklungsfaktor Tourismus (Cestovní ruch jako faktor rozvoje). Jen němečtí turisté utratili v turistických destinacích v rozvojových zemích 13,5 miliardy EUR. To představuje 5 % všech výdajů ze strany turistů v těchto zemích a vytváří to v této oblasti 78 000 pracovních míst).
  EHSV vyzývá Komisi, aby podporovala cestovní ruch coby základní kámen své rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

1.1

Letectví má zásadní význam pro obchod a cestovní ruch i pro propojení v rámci Evropy a se zeměmi mimo EU. Odvětví cestovního ruchu, které je v mnoha zemích hlavním přispěvatelem k vnitrostátnímu HDP, zaznamenalo obrovské ztráty. Ty mají dopad na země EU, ale jejich dopad je ještě větší v rozvojových zemích, kde toto odvětví tvoří významný podíl HDP. V jejich případě existuje riziko, že zastavení činností cestovního ruchu zmaří důležitý humanitární pokrok (Studie, kterou vypracoval Institut der Deutschen Wirtschaft, srpen 2015: Entwicklungsfaktor Tourismus (Cestovní ruch jako faktor rozvoje). Jen němečtí turisté utratili v turistických destinacích v rozvojových zemích 13,5 miliardy EUR. To představuje 5 % všech výdajů ze strany turistů v těchto zemích a vytváří to v této oblasti 78 000 pracovních míst).

EHSV vyzývá Komisi, aby podporovala cestovní ruch coby základní kámen své rozvojové spolupráce.

| 1.2 | Členské státy EU jsou ochotny pomoci všem hospodářským odvětvím během procesu oživení. Kvůli nebývalé celosvětové recesi i nejisté době trvání pandemie je nicméně nepravděpodobné, že by se celosvětová hospodářská činnost v blízké budoucnosti vrátila zpět na úroveň před koronavirovou krizí. Proto EHSV vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní plán oživení celého evropského letectví. Tento akční plán by měl zahrnovat konkrétní prostředky na podporu všech pododvětví a jejich pracovních sil. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Všechny zúčastněné strany a sociální partneři potřebují stabilitu plánování. Koronavirová krize vyžaduje jasné rozlišování mezi fází oživení letectví v krátkodobém horizontu a zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti tohoto odvětví a rovných podmínek ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.
  V tomto směru jsou hlavními podmínkami pro udržení kvalifikované pracovní síly, bez níž nelze zaručit udržitelnou konkurenceschopnost, zachování kvalitních pracovních míst a odpovídající pracovní podmínky. Nepřetržitý nábor a neustálá odborná příprava kvalifikované pracovní síly v hodnotovém řetězci letectví jsou proto předpokladem pro zaručení oživení evropského letectví. |
| --- | --- |

1.3

V tomto směru jsou hlavními podmínkami pro udržení kvalifikované pracovní síly, bez níž nelze zaručit udržitelnou konkurenceschopnost, zachování kvalitních pracovních míst a odpovídající pracovní podmínky. Nepřetržitý nábor a neustálá odborná příprava kvalifikované pracovní síly v hodnotovém řetězci letectví jsou proto předpokladem pro zaručení oživení evropského letectví.

| 1.4 | Z krátkodobého hlediska by Komise měla upřednostnit opětovné získání důvěry cestujících v odvětví letectví. Krize COVID-19 způsobila vznik takových tržních podmínek, s nimiž se ve většině příslušných nařízení nepočítalo. Cestující musí mít jistotu ohledně podmínek, za nichž jim budou v případě zrušení letu v období krize vráceny peníze za předem zaplacené letenky. Komise by měla rovněž prosazovat přístup spočívající v tom, že využívání letecké dopravy je bezpečné, a to podpořením závazných mezinárodních dohod o vhodných hygienických normách.
  Během této klíčové fáze oživení by Komise měla rovněž zajistit stabilitu plánování uvalením moratoria na změny regulačního rámce, které by bránily účinnému oživení.
  EHSV vyzývá Komisi, aby hledala a udržela náležitou rovnováhu mezi opatřeními k oživení, jež jsou nutná k překonání krize COVID-19, a požadovanými změnami finančních nařízení vyplývajícími ze Zelené dohody pro Evropu. EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby se vyhnula uložení dodatečné finanční nebo regulační zátěže na toto odvětví, zejména ve fázi oživení, kdy je celé odvětví extrémně finančně oslabeno. To zahrnuje mimo jiné prodloužení výjimky z přidělování letištních časů pro zimní sezónu 2020–2021 spočívajícího v tom, že nevyužité letištní časy propadnou. |
| --- | --- |

1.4

Během této klíčové fáze oživení by Komise měla rovněž zajistit stabilitu plánování uvalením moratoria na změny regulačního rámce, které by bránily účinnému oživení.

EHSV vyzývá Komisi, aby hledala a udržela náležitou rovnováhu mezi opatřeními k oživení, jež jsou nutná k překonání krize COVID-19, a požadovanými změnami finančních nařízení vyplývajícími ze Zelené dohody pro Evropu. EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby se vyhnula uložení dodatečné finanční nebo regulační zátěže na toto odvětví, zejména ve fázi oživení, kdy je celé odvětví extrémně finančně oslabeno. To zahrnuje mimo jiné prodloužení výjimky z přidělování letištních časů pro zimní sezónu 2020–2021 spočívajícího v tom, že nevyužité letištní časy propadnou.

| 1.5 | Ze střednědobého hlediska by Komise měla přezkoumat strategii pro evropské letectví (přijatou v roce 2015), která by měla zajistit rovné podmínky po pandemii COVID-19, a to na základě posouzení mimořádné křehkosti systému letectví a nových parametrů i dynamiky trhu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV doporučuje, aby Komise zvážila opětovné vyjednání dvoustranných dohod o leteckých službách se zeměmi mimo oblast EU s cílem zabránit narušujícím účinkům státní podpory, environmentálních režimů typu systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) a sociální nerovnováze, přičemž tyto dohody by měly být založeny na rovných podmínkách, aby se zajistil nepřetržitý udržitelný růst trhu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV očekává, že se Komise poté, co bude evropské odvětví letectví opět stabilní, zaváže k provádění udržitelné politiky v oblasti letectví, která uvolní jeho potenciál. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila konkurenceschopnost Evropy tím, že po desetiletích zbytečných sporů mezi členskými státy a EU urychlí regulační kroky nezbytné k úplnému uskutečnění jednotného evropského nebe, a tím i dosažení až 10 % snížení emisí CO2 v celé EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Zelená dohoda pro Evropu je klíčovým politickým balíčkem, který EHSV podporuje a který má v konečném důsledku snížit dopad všech odvětví na změnu klimatu, včetně letectví. EHSV očekává přidělení dalších finančních prostředků EU na výzkum a vývoj s cílem prosazovat takové výrobky, služby, postupy a technologie, které budou šetrné k životnímu prostředí, aniž by tím klesla konkurenceschopnost Evropy. EHSV totiž vyzývá Komisi a členské státy, aby při poskytování finanční pomoci ze strany členských států zaměřily svou politiku na prosazování celosvětově uplatnitelných norem týkajících se udržitelnosti, včetně dodatečných environmentálních opatření. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV žádá opětovné ujištění, že sociální partneři, kteří využívají model sociálního dialogu, budou i nadále zapojeni do tvorby a provádění nezbytných regulačních opatření, a připomíná, že je připraven plně podpořit Komisi v její snaze prosazovat okamžité oživení evropského odvětví letectví. |
| --- | --- |

1.10

2.   Souvislosti

| 2.1 | Odvětví letectví v EU přímo zaměstnává 1,4 milionu (1) až 2 miliony (2) osob a podílí se na 4,8 milionu až 5,8 milionu pracovních míst. Přímý příspěvek letectví k HDP EU činí 110 miliard EUR, ovšem díky multiplikačnímu účinku dosahuje jeho celkový dopad, včetně odvětví cestovního ruchu, výše 510 miliard EUR.
  Tato mimořádně důležitá úloha letectví – nikoli jen jako odvětví, ale jako katalyzátoru hospodářské prosperity, jistoty pracovních míst a cestovního ruchu – byla doposud velmi podceňována.
  V některých členských státech tvoří cestovní ruch až 25 % vnitrostátního HDP. Rychlé obnovení leteckých služeb – za podmínky dodržení příslušných hygienických opatření – má tedy zásadní význam pro zachování cestovního ruchu coby význačného zdroje příjmů.
  V obecné rovině evropské letectví podporuje také obchod a cestovní ruch u národů, které zoufale potřebují hospodářskou podporu a politické začlenění do celosvětového společenství. Absence mezinárodních leteckých cest během koronavirové krize umocnila hospodářskou slabost zejména rozvojových národů. |
| --- | --- |

2.1

Tato mimořádně důležitá úloha letectví – nikoli jen jako odvětví, ale jako katalyzátoru hospodářské prosperity, jistoty pracovních míst a cestovního ruchu – byla doposud velmi podceňována.

V některých členských státech tvoří cestovní ruch až 25 % vnitrostátního HDP. Rychlé obnovení leteckých služeb – za podmínky dodržení příslušných hygienických opatření – má tedy zásadní význam pro zachování cestovního ruchu coby význačného zdroje příjmů.

V obecné rovině evropské letectví podporuje také obchod a cestovní ruch u národů, které zoufale potřebují hospodářskou podporu a politické začlenění do celosvětového společenství. Absence mezinárodních leteckých cest během koronavirové krize umocnila hospodářskou slabost zejména rozvojových národů.

| 2.2 | Ačkoli letectví čelilo krizím i předtím (například teroristickým útokům a uzavření vzdušného prostoru v roce 2001, propuknutí nákazy virem SARS a Ebola, krizi světového finančního systému v roce 2008, uzavření evropského vzdušného prostoru během rozšíření sopečného popelu v roce 2010), současná krize je nebývalá. Podle aktualizovaných odhadů nedojde k oživení odvětví před rokem 2024 (3). Evropské orgány ani mezinárodní organizace nebyly schopny koordinovat regulační opatření tak, aby byly zavedeny mezinárodní normy. Pokud však má mezinárodní letectví opětovně dosáhnout udržitelné a odolné úrovně služeb před krizí, bude vyžadovat důsledné a vědecky podložené celosvětové normy.
  Letecké společnosti byly během krize středem pozornosti veřejnosti i politiků, nicméně součástí uceleného systému leteckého průmyslu jsou i jiní významní aktéři, například letiště, poskytovatelé letových navigačních služeb, poskytovatelé služeb pozemního odbavení a další poskytovatelé služeb. Je třeba hledat řešení, která by mohla pojmout celý hodnotový řetězec letectví. |
| --- | --- |

2.2

Letecké společnosti byly během krize středem pozornosti veřejnosti i politiků, nicméně součástí uceleného systému leteckého průmyslu jsou i jiní významní aktéři, například letiště, poskytovatelé letových navigačních služeb, poskytovatelé služeb pozemního odbavení a další poskytovatelé služeb. Je třeba hledat řešení, která by mohla pojmout celý hodnotový řetězec letectví.

3.   Obecné poznámky k současnému stavu krize

3.1   Otázky týkající se zdraví

Intenzita a doba trvání koronavirové krize bude záviset na schopnosti příslušných orgánů zabránit šíření dosud neznámého viru. Četné studie ukazují, že letecká doprava je jedním z nejbezpečnějších druhů dopravy. Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí vypracovaly na evropské úrovni pokyny pro koordinovaný hygienický protokol a koordinovaná opatření členských států v oblasti zdraví a hygieny a Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) pokyny na úrovni celosvětové. Letecké společnosti a letiště úzce spolupracovaly s Evropskou komisí a organizací ICAO.

3.2   Nedostatek likvidity

Ve druhém čtvrtletí roku 2020 se příjmy leteckých společností snížily v průměru o 79 %. I po odečtení flexibilních nákladů tak letecké společnosti v tomto období musely využít své rezervy ve výši přibližně 60 miliard USD. Hlavním prvkem, který přispěl k problémům s likviditou, bylo vracení peněz za předem prodané letenky (výpočty jsou odlišné v případě obchodního modelu nízkonákladových přepravců, který má nižší provozní náklady, je však více závislý na předem prodaných letenkách).

Krizí COVID-19 však byli zasaženi i spotřebitelé, kteří v řadě členských států podali v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 261/2004 (4) k soudu žalobu ve snaze získat zpět peníze za předem zaplacené letenky. Tyto případy a další nároky vyžadují transparentní a realistické řešení v realistickém časovém rámci.

Po skončení krize COVID-19 tak bude odvětví letecké dopravy silně zadluženo (přestože vlády na celém světě dosud poskytly státní podporu dosahující výše zhruba 123 miliard USD, aby zachovaly provozuschopnost leteckých společností, pouze 11 miliard USD bylo poskytnuto jako vlastní kapitál a zbývající částku tvoří závazky, které budou muset letecké společnosti splatit). Navíc se státní podpora poskytovaná evropským leteckým společnostem ze strany členských států značně liší z hlediska své podoby i výše.

Několik leteckých společností působících na mezinárodní úrovni podalo návrh na vyhlášení úpadku (například Avianca, LATAM a South African Airways).

Některé platby poskytovatelům letových navigačních služeb byly odloženy, což sice zmírnilo tlak na likviditu leteckých společností, avšak těmto poskytovatelům letových navigačních služeb naopak způsobilo značný pokles příjmů. Je třeba nalézt řešení, které poskytovatelům letových navigačních služeb umožní pokračovat ve schůdném poskytování základních služeb a nepovede k pozdějšímu zvýšení poplatků pro letecké společnosti v době, kdy se právě začnou zotavovat z krize. Stejně tak vážně byly krizí zasaženy letiště, poskytovatelé služeb pozemního odbavení, cateringových služeb a další poskytovatelé služeb, a proto i oni potřebují další podporu.

3.3   Koordinovaný přístup za účelem zajištění obnovy v krátkodobém výhledu

Komise zveřejnila sdělení pro odvětví dopravy, ve kterém doporučuje:

| — | celkovou strategii oživení pro rok 2020 a poté, |
| --- | --- |

—

celkovou strategii oživení pro rok 2020 a poté,

| — | společný přístup k postupnému a koordinovanému opětovnému zavedení volného pohybu a zrušení omezení na vnitřních hranicích EU, |
| --- | --- |

—

společný přístup k postupnému a koordinovanému opětovnému zavedení volného pohybu a zrušení omezení na vnitřních hranicích EU,

| — | rámec na podporu postupného obnovení dopravy za současného zajištění bezpečnosti cestujících a zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

rámec na podporu postupného obnovení dopravy za současného zajištění bezpečnosti cestujících a zaměstnanců,

| — | zajištění, aby byly pro spotřebitele cestovní poukázky lákavou alternativou k vrácení peněz, |
| --- | --- |

—

zajištění, aby byly pro spotřebitele cestovní poukázky lákavou alternativou k vrácení peněz,

| — | kritéria pro bezpečnou a postupnou obnovu činností v oblasti cestovního ruchu a pro vytvoření zdravotních protokolů pro pohostinská zařízení, jako jsou hotely. |
| --- | --- |

—

kritéria pro bezpečnou a postupnou obnovu činností v oblasti cestovního ruchu a pro vytvoření zdravotních protokolů pro pohostinská zařízení, jako jsou hotely.

Tato doporučení nemají závaznou povahu; naznačují však, do jaké míry by členské státy měly prospěch ze sladění svých příslušných opatření.

Na jaře 2020 Komise vydala sdělení o dočasném rámci státní podpory. Tento rámec umožňuje členským státům poskytnout podnikům náhradu za mimořádné finanční ztráty a zachovat pracovní místa a míru zaměstnanosti. Komise kromě toho udělila dočasné výjimky z přidělování letištních časů (5) a z licencí na pozemní odbavení. Musí se bezodkladně posoudit, zda by další prodloužení těchto opatření přispělo ke stabilitě plánování dotčených společností, a pokud ano, co nejdříve podniknout potřebné regulační kroky.

EHSV vyjadřuje hluboké znepokojení nad neschopností členských států Evropské unie uplatňovat důsledné a vědecky podložené přístupy k omezení cestování. I přes opakované výzvy letectví k vědecky podloženému, harmonizovanému a koordinovanému přístupu k novým omezením se objevují lišící se vnitrostátní přístupy. Některá z těchto jednostranných vnitrostátních opatření jsou v rozporu s doporučeními odborníků a ještě více podrývají důvěru spotřebitelů. EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila bezpečné a transparentní obnovení letového provozu v Evropě. Členské státy by měly usilovat o harmonizaci postupného otevírání svých hranic, v souladu s doporučeními Komise.

4.   Konkrétní poznámky k požadavkům ohledně udržitelné obnovy

4.1   Krize coby příležitost k přehodnocení strategické úlohy letectví v Evropě (6)

Krize způsobená koronavirem změnila vztah mezi zúčastněnými stranami v hodnotovém řetězci letectví. Vzhledem k velikosti a struktuře nového trhu musí být zúčastněné strany z oblasti letectví zapojeny do rozvoje mechanismů, které budou vhodné pro daný účel na trhu letecké dopravy po koronavirové pandemii.

Komise bude muset rovněž přehodnotit svou obecnou politiku státní podpory s ohledem na měnící se geopolitickou situaci. Pokud nebude existovat soudržná a přesvědčivá politika EU v oblasti letectví zaměřená na podporu konkurenceschopnosti a rovných podmínek v EU a na zachování vysoce kvalitních pracovních míst v Evropě, mohly by mezinárodní letištní uzly v sousedství EU, jako je Istanbul, Londýn-Heathrow a oblast Perského zálivu, odklonit leteckou dopravu a oslabit konektivitu EU. Bude také nezbytné důsledně vyhodnotit míru státní podpory poskytované v zemích mimo EU (může mít podobu úvěrů, subvencování mzdových nákladů, úvěrových záruk, kapitálového financování, daní z příjmů právnických osob, financování tras nebo vkladů hotovosti). To bude dále vyžadovat důkladné provedení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (7), aby se předešlo tomu, že třetí země začnou nepřátelsky přebírat letecké společnosti z EU a investovat do nich, čímž se zajistí, že evropské hospodářství bude moci díky kvalitě a cenám zůstat konkurenceschopné na mezinárodní úrovni a spolehnout se na konektivitu zajišťovanou svým odvětvím letecké dopravy (malá řecká letecká společnost Astra jednala s čínskými investory).

4.2   Zachování konkurenceschopnosti

| 4.2.1 | Odvětví letecké dopravy nebude schopno vrátit se do normálního stavu před koronavirovou krizí (scénáře se liší a počítají s oživením do roku 2022 či 2025), protože rozsah této krize bude mít strukturální dopady na trh. Aby se zachovala stabilita plánování pro zúčastněné strany a spotřebitele, je třeba využít dohody EU o leteckých službách uzavřené se zeměmi mimo oblast EU coby platformu pro společné sledování míry státní podpory poskytované během krize způsobené koronavirem s cílem určit narušující tendence a vyřešit je. Při určování míry státní podpory v těchto souvislostech by měl hrát důležitou roli přístup na trh. Pokud se země z oblasti mimo EU odmítnou otázkou státní podpory zabývat, měla by se uplatnit odvetná opatření. Tyto dohody o leteckých službách se musí zabývat rozdílnými environmentálními a sociálními normami pro dopravce z EU a dopravce z třetích zemí. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Nadměrná kapacita na trhu spolu s předvídatelným poklesem kupní síly během nadcházející celosvětové recese dokonce mohou vyžadovat dočasné či strukturální změny dohod o leteckých službách, aby se během období obnovy zabezpečila vzájemnost. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Pokud nebude možné nalézt řešení na základě jednání, Komise by mohla a měla zahájit jednostranné řízení vůči zemím z oblasti mimo EU a jejich přepravcům (možnost zahájit řízení poskytuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/712 (8)). |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Obzvláště citlivou otázkou je napětí mezi problémem s likviditou u cestujících, kteří požadují vrácení peněz za předem zaplacené letenky, a týmž problémem u leteckých společností, z nichž mnohé by v případě, že by skutečně provedly všechna vrácení, musely ohlásit úpadek. Nadcházející přezkum EU 261 by se měl zaměřit na upřesnění pravidel, aby zajistil řešení přínosné pro všechny strany, které bude v zájmu cestujících i leteckých společnost (je možné zvážit několik možností, například časově omezené poukázky s vládní zárukou: pokud by letecká společnost podala návrh na vyhlášení úpadku před vypršením platnosti poukázky nebo by nebyla schopna zajistit daný let, byly by cestujícímu vráceny peníze a letecká společnost by získala další čas na využití své hotovostní rezervy). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EHSV se domnívá, že současný stav odvětví je tak kritický, že regulační iniciativy, které odvádějí pozornost od stabilizace celosvětově konkurenceschopného odvětví letectví EU, by měly být po dobu trvání fáze obnovy pozastaveny.
  V této souvislosti EHSV připomíná priority, o které by Komise měla usilovat za účelem opětovného dosažení a udržení evropské konkurenceschopnosti a zároveň zajištění nezbytné úrovně sociální ochrany (9). |
| --- | --- |

4.2.5

V této souvislosti EHSV připomíná priority, o které by Komise měla usilovat za účelem opětovného dosažení a udržení evropské konkurenceschopnosti a zároveň zajištění nezbytné úrovně sociální ochrany (9).

4.3   Sociální dialog je hlavním pilířem obnovy

Současná krize vystavila celý ucelený systém letecké dopravy a jeho zaměstnance obavám o existenci, a to bez ohledu na účinnost poskytovaných služeb. Je zásadní nastolit přiměřenou rovnováhu mezi podnikatelskými a sociálními faktory, aby se v budoucnosti zajistila tvorba udržitelných a kvalitních pracovních míst.

To není jen otázka politiky a zásad, nýbrž je zapotřebí okamžité zvážení: tržní postupy, jako je létání na objednávku, falešná samostatná výdělečná činnost, nedostatečná sociální ochrana v případě nabídkových řízení nebo částečného omezení činnosti, nebo ukončení smlouvy se zaměstnancem pouze za účelem najmutí téhož zaměstnance za výrazně nižší mzdu, jsou nepřijatelné (10).

Při nevyhnutelných změnách ve velikosti většiny podniků bude nutný také sociální dialog, a proto je třeba ho podpořit na úrovni EU, členských států i jednotlivých podniků. To orgánům EU ani členským státům nebrání v tom, aby v sociální oblasti převzaly odpovědnost.

4.4   Zajištění udržitelnosti uceleného systému letectví

| 4.4.1 | EHSV bere na vědomí dohodu celého celosvětového odvětví letectví ohledně opatření týkajících se omezení emisí CO2 na celosvětové úrovni (11) i na úrovni EU (12). Na veškerá dodatečná opatření EU je tedy nutné nahlížet v souvislostech hospodářské soutěže; například odklon letecké dopravy od leteckých společností EU k jejich konkurentům z oblasti mimo EU nemá žádný pozitivní dopad na udržitelnost.
  EHSV se domnívá, že udržitelnost musí být hodnocena v nových souvislostech vzniklých po koronavirové epidemii. Je zapotřebí posoudit dopad opatření na schopnost leteckých společností EU dosáhnout udržitelné obnovy po krizi způsobené koronavirem a zachovat si konkurenceschopnost.
  EHSV zdůrazňuje, že by letectví stejně jako všechna ostatní odvětví mělo plnit dlouhodobé cíle Zelené dohody pro Evropu. EHSV naléhavě žádá Komisi, aby koordinovala svou činnost na celosvětové úrovni, zejména v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví. EHSV se vyslovuje pro další rozšíření vysokorychlostní železniční sítě v Evropě s přímým napojením na letištní uzly.
  EHSV vítá skutečnost, že plán EU na podporu oživení zajišťuje investice do odvětví zaměřených na budoucnost. Jejich součástí by podle EHSV měly být strategické investice do nejmodernějších interoperabilních technologií pro všechny zúčastněné strany z oblasti letectví. Měly by se aktivně podpořit trhy pro udržitelná letecká paliva a udržitelné technologie a trhy s daty. Bezfosilní kapalná paliva mají velký potenciál pro dosažení nízkouhlíkové letecké dopravy. K poskytování takovýchto paliv za přiměřenou cenu je zatím ještě nutný rozsáhlý výzkum a vývoj.
  EHSV bere s potěšením na vědomí různé iniciativy v oblasti financování těchto alternativních paliv (přeměna elektřiny na syntetické plyny a kapaliny, syntetické palivo) v rámci stávajícího nástroje EU pro financování výzkumu (Horizont 2020) a vybízí Komisi, aby toto úsilí v příštím rámcovém programu pro výzkum a inovace zintenzivnila (mj. nástroje financování: Horizont Evropa). |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV se domnívá, že udržitelnost musí být hodnocena v nových souvislostech vzniklých po koronavirové epidemii. Je zapotřebí posoudit dopad opatření na schopnost leteckých společností EU dosáhnout udržitelné obnovy po krizi způsobené koronavirem a zachovat si konkurenceschopnost.

EHSV zdůrazňuje, že by letectví stejně jako všechna ostatní odvětví mělo plnit dlouhodobé cíle Zelené dohody pro Evropu. EHSV naléhavě žádá Komisi, aby koordinovala svou činnost na celosvětové úrovni, zejména v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví. EHSV se vyslovuje pro další rozšíření vysokorychlostní železniční sítě v Evropě s přímým napojením na letištní uzly.

EHSV vítá skutečnost, že plán EU na podporu oživení zajišťuje investice do odvětví zaměřených na budoucnost. Jejich součástí by podle EHSV měly být strategické investice do nejmodernějších interoperabilních technologií pro všechny zúčastněné strany z oblasti letectví. Měly by se aktivně podpořit trhy pro udržitelná letecká paliva a udržitelné technologie a trhy s daty. Bezfosilní kapalná paliva mají velký potenciál pro dosažení nízkouhlíkové letecké dopravy. K poskytování takovýchto paliv za přiměřenou cenu je zatím ještě nutný rozsáhlý výzkum a vývoj.

EHSV bere s potěšením na vědomí různé iniciativy v oblasti financování těchto alternativních paliv (přeměna elektřiny na syntetické plyny a kapaliny, syntetické palivo) v rámci stávajícího nástroje EU pro financování výzkumu (Horizont 2020) a vybízí Komisi, aby toto úsilí v příštím rámcovém programu pro výzkum a inovace zintenzivnila (mj. nástroje financování: Horizont Evropa).

| 4.4.2 | EHSV však trvá na tom, aby financování nových technologií a opatření zaměřených na posílení udržitelnosti, odolnosti a rozšiřitelnosti uceleného systému letectví bylo nedílnou součástí všepojímajícího plánu v oblasti letectví, který by měl být prováděn s cílem náležitě podpořit oživení hodnotového řetězce evropského letectví. |
| --- | --- |

4.4.2

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports (Studie o zaměstnanosti a pracovních podmínkách v odvětví letecké dopravy a na letištích), závěrečná zpráva z roku 2015.

1

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders (Letecká doprava: přínosy přesahující hranice), zpráva vypracovaná společností Oxford Economics pro ATAG (akční skupina pro leteckou dopravu), duben 2014.

2

(3)  Viz https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/.

3

(4)  Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s 1.

4

(5)  Stanovisko EHSV TEN/711 – Přidělování letištních časů na letištích Unie (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

5

(6)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 169.

6

(7)  Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  Úř. věst. L 123, 10.5.2019, s. 4.

8

(9)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 110.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 9.

10

(11)  CORSIA (program kompenzace a snižování emisí oxidu uhličitého v mezinárodním civilním letectví).

11

(12)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 30.

12

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/105

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu EU a Afrika – vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství založeného na udržitelnosti a společných hodnotách

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/15)

| Zpravodajové: | Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)


  Diljana SLAVOVA (BG-III)


  Thomas WAGNSONNER (AT-II) |
| --- | --- |

Zpravodajové:

Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)

Diljana SLAVOVA (BG-III)

Thomas WAGNSONNER (AT-II)

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 24. 2. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 16. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/1/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

24. 2. 2020

Přijato na plenárním zasedání

16. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/1/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | V rychle se měnícím světě, který nás staví před velké výzvy, ale přináší i nové příležitosti, má Evropa určitý závazek: využívat svého multikulturního, institucionálního a socioekonomického dědictví k tomu, aby vytvářela podmínky pro udržitelný rozvoj. Výzvy, kterým čelí rozvojové země v Africe, jsou velmi komplexní a jejich řešení vyžaduje citlivý a vícerozměrný přístup. Nemůžeme pouze poskytovat dobře míněné rady, ale EU a členské státy musí v Africe investovat rozsáhlé finanční prostředky, aby bylo možné dosáhnout cílů udržitelného rozvoje. To musí být hlavním účelem mezinárodních partnerství EU, přičemž základem každé politické spolupráce v rámci rovnocenného rozvojového partnerství s Afrikou musí být dodržování všeobecných lidských práv, která jsou základními společnými hodnotami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V souladu s novým konsensem EU o rozvoji se EHSV zasazuje o podporu důstojného života a dobrých vyhlídek, vytváření střední třídy a podporu rovnocenných partnerství posilováním udržitelných sociálně-liberálních demokratických struktur v Africe v souladu s všeobecnými lidskými právy (1), včetně základních pracovních práv (Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci, která obsahuje základní pracovní normy, a Tripartitní deklarace o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky), svobody podnikání a práva na zdravé životní prostředí, jakož i cílů udržitelného rozvoje. EHSV vítá společné sdělení Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku (2) a snaží se přispět ke zlepšení nové komplexní strategie EU pro Afriku. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Současná situace odhaluje zásadní výzvy, ale také slibné vyhlídky rozvojové spolupráce mezi EU a Afrikou. V Africe se nachází mnoho z 20 nejrychleji rostoucích ekonomik na světě. Do roku 2035 bude mít největší potenciál pracovní síly. Pro obě strany je důležité, aby jejich obchodní a investiční partnerství bylo na vysoké úrovni a aby bylo založeno na všeobecných lidských právech a udržitelnosti, přičemž jeho hlavním účelem by nemělo být využívání rozvojových fondů pro bezpečnost hranic, nýbrž rozvoj. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vítá vytvoření kontinentální zóny volného obchodu v Africe, protože posiluje obchod v rámci kontinentu, snižuje závislosti a umožňuje odklon od přístupu zaměřeného výhradně na vývoz do zámoří. Mohl by to být první zásadní krok na cestě k vytvoření oblasti volného obchodu mezi EU a Afrikou. EHSV opětovně zdůrazňuje významnou úlohu organizované občanské společnosti v rámci dohody navazující na dohodu z Cotonou. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dlouhodobé investice do vnitroafrické infrastruktury na podporu regionálních hodnotových řetězců a udržitelného místního hospodářství mají ekonomický smysl, jsou ekologicky udržitelné a vytvářejí výrobní kapacity, včetně kvalitních pracovních míst v daném místě. Přístup zaměřený výhradně na vývoz do zámoří je neudržitelný. Mezikontinentální hospodářská spolupráce by měla zejména upřednostňovat místní africkou produkci, mezi jejíž hlavní odvětví by mělo patřit udržitelné zemědělství, energetika a oběhové hospodářství, jakož i tradiční odvětví související se surovinami a stavebnictvím, která stále ještě čekají na to, aby byla reformována v souladu s cíli udržitelného rozvoje. Veřejné prostředky nebudou v Africe nutně používány na soukromé investice, které jsou na úkor konvenční rozvojové spolupráce. Systémy monitorování, kontroly a hodnocení, které počítají s rozsáhlou účastí organizované občanské společnosti, jsou proto naprosto nezbytné. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Občanská společnost, sociální partnerství, sociálně tržní ekonomiky a systémy sociálního státu by se v Africe měly stát úspěšnými modely podpory udržitelného rozvoje, které musí být ovšem přizpůsobeny místní kultuře a socioekonomickým okolnostem. Mezi priority podpory afrických zemí by měly patřit nejen obchod a investice, ale zejména daňová politika, migrace, rozvoj, životní prostředí, vzdělávání, zdravotnictví a pracovní a životní podmínky. Vzhledem k současné koronavirové krizi, která na Afriku dolehne velmi tíživě, je tento ohled ještě důležitější. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Musí být vybudována infrastruktura pro zajištění kvality, která umožní, aby africké zboží splňovalo normy platné na jeho cílových trzích. Je třeba dbát i na to, aby byly dodržovány zákony, které jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje. Velmi užitečné by bylo i vybudovat systémy náležité péče v oblasti lidských práv, které by zohledňovaly pravidla EU (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V zájmu posílení spolupráce mezi EU a Afrikou by měl být rozšířen program Erasmus+. Rozvojové partnerství mezi EU a Afrikou musí ve větší míře podporovat vytváření místních veřejných vzdělávacích systémů od předškolního stupně až po vysoké školství a odborné vzdělávání a přípravu, včetně učňovské přípravy a systémů celoživotního učení. Je třeba zamezit „odlivu mozků“ z Afriky do EU. Ústřední úlohu při dosažení udržitelného rozvoje mají zejména plošné začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Prioritou je pro EHSV posílení postavení žen v Africe. EHSV naléhavě vyzývá instituce a občanskou společnost, aby aktivně a nepřetržitě usilovaly o zajištění plné rovnosti žen a mužů na různých sociálních a ekonomických úrovních. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Úkolem, který má v mnoha ohledech kritický význam, je obrácení směru migrace. Příčiny nedobrovolné migrace lze odstranit jedině hospodářským, environmentálním a sociálním rozvojem. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Mezinárodní finanční korporace Africká diaspora by se mohla stát ideální platformou pro směrování investic, které by byly spravovány africkými orgány a používány pro potřeby Afriky. Mohla by to být i jedna z možností pro investory z EU. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Afrika v posledním desetiletí dosahovala vysokého růstu a na základě toho se předpovídá, že do roku 2050 se energetická náročnost kontinentu zdvojnásobí, přičemž míra chudoby zůstane stále vysoká. Takový vývoj by jen udržoval, nebo i zhoršoval problémy týkající se environmentální a socioekonomické udržitelnosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Mohly by však vzniknout nové příležitosti: i) africké země mohou hrát přední roli v oblasti přeměny sluneční energie na elektřinu za pomoci solární fotovoltaické technologie, což by ve svém důsledku umožňovalo i rozsáhlou výrobu syntetických paliv; ii) na základě konkrétních možností společných projektů, obchodních aktivit a politických opatření by mohl vzniknout nový model sociálně ekologického tržního hospodářství. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Podporována by měla být africká zemědělská a potravinářská odvětví s cílem zvýšit kvalitu pěstování plodin, snížit ztrátovost sklizní a zlepšit normy kvality. Zemědělsko-potravinářské odvětví má i další cíle: vývoj nových marketingových a výrobních metod, podporu kooperativního sebeorganizování zemědělců, potravinové zabezpečení a posílení obchodu v rámci celého hodnotového řetězce. EHSV je zejména proti „zabírání půdy“ v Africe. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Zúčastněné strany z EU a Afriky by v zájmu záchrany planety a zajištění důstojného života pro všechny měly spolupracovat na uskutečňování Zelené dohody. Díky institucionalizovanému zapojení organizované občanské společnosti by pro nás mohlo být snazší provádět sebereflexi a za pomoci nových prostředků předcházet minulým chybám. Udržitelný rozvoj je dosažitelný pouze tehdy, vychází-li ze samotné země a z jejího vlastního úsilí. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Přijetí přístupu založeného na dodržování všeobecných lidských práv, budování struktur demokratické správy věcí veřejných, zlepšování hospodářské a finanční správy prostřednictvím transparentního řízení veřejných financí a vytvoření věrohodného systému boje proti korupci založeného na nezávislém soudnictví – to vše přispívá k vytvoření silných, nezávislých a stabilních partnerů v oblasti podnikání i rozvoje. |
| --- | --- |

1.16

2.   Důvody pro předložení stanoviska a jeho hlavní myšlenky

| 2.1 | EU-27 je největším obchodním a investičním partnerem Afriky. EHSV vítá společné sdělení Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku (4), které navrhuje partnerství v oblasti ekologické transformace a přístupu k energii, digitální transformace, udržitelného růstu a zaměstnanost, míru a správy věcí veřejných. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | S EU má nějaký druh obchodní dohody padesát dva afrických zemí. Se čtyřmi severoafrickými zeměmi jsou uzavřeny dohody o přidružení a s Marokem a Tuniskem probíhají jednání o prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu. EU vyjednala s regionálními africkými organizacemi pět dohod o hospodářském partnerství (EPA). Jejich základem je dohoda z Cotonou a mají za cíl zlepšovat obchodní vztahy mezi EU a africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (AKT) podle pravidel WTO. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV opětovně poukazuje na to, že jeho přístup spočívá ve snaze zajistit důstojný život a dobré vyhlídky pro všechny, vytvářet střední třídu (s ohledem na korelaci mezi migrací a příjmem) a podporovat rovnocenná partnerství posilováním udržitelných sociálně-liberálních demokratických struktur. Je však třeba respektovat dané místní tradice a osvědčené postupy. EHSV se vyslovil pro rozvojovou politiku, která bude vytvářet dobré vyhlídky, struktury a hospodářské příležitosti pro všechny obyvatele Afriky. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Investice ze zemí mimo Afriku neustále rostou. Čína zde například investuje v rámci svého Fóra pro čínsko-africkou spolupráci (FOCAC) a iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“. Mezi další, méně rozsáhlé iniciativy patří Základna pro partnerství USA a Afriky (Africa Partnership Station) a rusko-africký summit, který se konal v roce 2019. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Všeobecná lidská práva, včetně základních pracovních práv, svobody podnikání, práva na zdravé životní prostředí a právní stát, jsou základními společnými hodnotami. Spolu s cíli udržitelného rozvoje tvoří mezinárodně dohodnutý minimální standard rozvojových programů a jsou základem rovnocenného rozvojového partnerství. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tyto hodnoty jsou v souladu s novým konsensem EU o rozvoji, který se v rámci soudržnosti politik ve prospěch rozvoje snaží rovněž zohlednit dopady dalších politik na rozvoj. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Toto stanovisko ukazuje nejdůležitější aspekty seriózního rovnocenného rozvojového partnerství a analyzuje současnou situaci a problémy s ohledem na vztahy mezi EU a Afrikou. |
| --- | --- |

2.7

3.   Současné problémy

Důstojný život, ekologická odpovědnost a dobré vyhlídky mají pro naše přežití zásadní význam. Musíme se zabývat řešením problému, který představuje změna klimatu, a myslet zodpovědnějším a kooperativnějším způsobem. Tradiční přístup průmyslové politiky založený na růstu je zastaralý model rozvoje, který zničí planetu a vytvoří obrovské společenské náklady. Zejména v Africe jde nejen o to, aby se lidé vymanili z extrémní chudoby, ale i o to, aby měli možnost aktivně se zapojit do života společnosti (bydlení, strava, zdravotnictví, vzdělávání). Zpráva Světového ekonomického fóra o globálních rizicích z roku 2017 zdůraznila, že problém celosvětové nerovnosti je největší hnací silou vytvářející rizika spojená s nedávnými politickými výzvami. Pro ženy a zranitelné skupiny jsou důsledky situace, kdy je nedostatek příležitostí, ještě tíživější a jejich sociální vyloučení je ještě větší.

3.1   Hospodářské aspekty

| 3.1.1 | Mnoho z 20 nejrychleji rostoucích ekonomik světa se nachází v Africe, která bude mít do roku 2035 největší potenciál pracovní síly. Právě v Africe se tak začínají objevovat globální trhy, zákazníci a zaměstnanci budoucnosti. Proto lze většinu současných globálních výzev řešit pouze ve spolupráci se silnými africkými partnery. Je třeba vytvářet rovnocenná obchodní a investiční partnerství založená na všeobecných lidských právech a udržitelnosti. K dosažení cílů udržitelného rozvoje v Africe je každoročně zapotřebí 600 miliard EUR (5). EHSV proto uznává velkou potřebu soukromých investic. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Obchodní politika by měla mít zohledňovat soudržnost politik ve prospěch rozvoje, zejména pokud jde o celní sazby, zadávání veřejných zakázek a daně, měla by mít na zřeteli existující asymetrie, zejména co se týče dohod o hospodářském partnerství (EPA) (6), měla by podporovat regionální integraci, měla by vést k používání závazných kapitol o udržitelnosti spojených s možností ukládání sankcí a k takové úpravě ochrany investic, aby byla dodržována všechna všeobecná lidská práva. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV vítá vytvoření kontinentální zóny volného obchodu v Africe, protože posiluje obchod v rámci kontinentu, snižuje závislosti a umožňuje odklon od přístupu zaměřeného výhradně na vývoz do zámoří. Upřednostňuje vytvoření zóny volného obchodu mezi EU a Africkou unií (AU) na základě jediné dohody, která bude muset zohlednit rozmanitost a silné stránky hospodářství jednotlivých afrických států. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Fondy, které byly tradičně vyhrazeny na rozvoj, se stále více využívají k posílení soukromých investic, k čemuž nesmí docházet na úkor tradiční rozvojové spolupráce. Vhodným způsobem směrování soukromých investic v Africe by mohly být tzv. zelené dluhopisy, které jsou konkrétně zaměřeny na udržitelné projekty. Je naprosto nezbytné, aby veškeré investice, veřejné nebo soukromé, byly sledovány, kontrolovány a hodnoceny za účasti organizací občanské společnosti, aby bylo zaručeno, že jsou využívány k dosažení cílů udržitelného rozvoje a rozvojových cílů a že jsou v souladu se všeobecnými lidskými právy. EHSV vzal zároveň na vědomí, že evropské rozvojové fondy jsou používány ke zmírňování špatných pracovních podmínek v Africe (7). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Hlavním hospodářským odvětvím je v Africe zemědělství (více než 60 % Afričanů pracuje v zemědělství, nejčastěji v rámci drobného soběstačného hospodaření). V industrializovaných a rozvíjejících se afrických ekonomikách probíhá v současnosti honba za získáním orné půdy (8). Neexistující úřední či přesné rejstříky usnadňují zabírání půdy, což mladým Afričanům brání v získání zemědělské půdy. Většina pozemních investic se v celosvětovém měřítku uskutečňuje v Africe, včetně rozsáhlých investic EU. Odborníci na problematiku rozvoje varují, že v guinejské savaně se terčem zájmu mezinárodních (a to i evropských) zemědělských podniků stávají až 4 miliony čtverečních kilometrů orné půdy (9). Do roku 2050 je třeba zvýšit celosvětovou produkci potravin o 70 % (10), což bude vyžadovat 97 % zvýšení v rozvojových zemích, a to v situaci, kdy se orná půda stále více využívá k výrobě ekologických paliv a přísad pro potřeby chemického průmyslu. Potravinové zabezpečení je kvůli dopadu pandemie COVID-19 ještě důležitější. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Sociální aspekty

| 3.2.1 | Občanská společnost, sociální partnerství a sociálně tržní hospodářství, to jsou myšlenky, které se v Evropě osvědčily. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Zdá se, že projekty Evropské investiční banky (EIB) naplňují širší cíle v oblasti udržitelnosti a v oblasti rozvoje uplatňují lepší přístup. Evropský parlament, Evropská komise a organizace občanské společnosti nicméně vyjádřily ohledně činností EIB své obavy. Zdůraznili, že je v rámci těchto činností je třeba zlepšit náležitou péči v oblasti lidských práv. Pro důvěryhodnost nabízené podpory je to zcela zásadní (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Ustanovení, která umožňují Evropanům rozporovat zákony, které jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje, poškozují naši věrohodnost:






  — | důstojná práce zahrnuje životní minimum; rozporování této zásady není v souladu s rozvojovým přístupem, který bychom měli zastávat (např. věc Veolia v. Egypt), |
| --- | --- | --- |

3.2.3

—

důstojná práce zahrnuje životní minimum; rozporování této zásady není v souladu s rozvojovým přístupem, který bychom měli zastávat (např. věc Veolia v. Egypt),

| — | investice EU by měly být chráněny, zároveň s tím však musíme chránit i pracovněprávní předpisy, životní prostředí a spotřebitele. |
| --- | --- |

—

investice EU by měly být chráněny, zároveň s tím však musíme chránit i pracovněprávní předpisy, životní prostředí a spotřebitele.

| 3.2.4 | Naše rozvojové partnerství musí ve větší míře podporovat vytváření místních veřejných vzdělávacích systémů od předškolního stupně až po vysoké školství. Zvláštní pozornost je třeba věnovat odbornému vzdělávání, včetně učňovské přípravy a systémů celoživotního učení. Pro rozvoj vzdělávacích systémů v Africe mohou být užitečné zkušenosti Evropy. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Obchodní náklady jsou v Africe často velmi vysoké a mnoho zemí dosud nesplňuje mezinárodní normy v oblasti kvality, bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Musí být vybudována infrastruktura pro zajištění kvality, aby africké zboží splňovalo normy platné na jeho cílových trzích, a to i v Africe. Podpora afrických zemí by se měla zaměřit především na environmentální, zdravotní a pracovní podmínky a ochranné struktury. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Evropské systémy sociálního státu se úspěšně rozvinuly na základě solidarity a díky tomu, že vyrůstají ze základních hodnot, které sdílejí všechna významná politická hnutí. Systémy sociálního pojištění, kooperativní modely a veřejné služby umožnily lidem získat bohatství a zaměřit tržní síly nejen na snižování chudoby a stimulaci hospodářského růstu, ale také na podporu participativních demokracií. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Vzhledem k výzvám koronavirové krize, která na Afriku dolehne velmi tíživě, je tento ohled ještě důležitější. Podle údajů OSN nese Afrika 24 % celosvětového zatížení chorobami, z nichž největší potíže působí zejména malárie, ale má pouze 3 % celosvětového počtu pracovníků ve zdravotnictví. Je dobře známo, že země zajišťující vzdělávání zdravotníků mají finanční ztráty spojené s emigrováním těchto odborníků do průmyslových zemí (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Příčiny nedobrovolné migrace lze odstranit jedině hospodářským, environmentálním a sociálním rozvojem. Součástí našich politik se musí stát všeobecná lidská práva, abychom napomohli tomu, že v Africe budou vznikat takové společnosti, jaké kvůli nedostatku vyhlídek ve své domovské zemi hledá mnoho afrických emigrantů v EU. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Kriticky významným úkolem je obrácení směru migrace. EHSV by například rád upozornil na zprávy (13) o odlivu mozků z Tuniska, kde tvůrci politik musí řešit problém spočívající v tom, že přibližně třetina odborníků v oblasti IT – školených s pomocí fondů EU – emigruje za prací do EU. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3   Aspekty udržitelnosti

| 3.3.1 | Africké hospodářství zaznamenalo v posledním desetiletí výrazný růst a životní podmínky se znatelně zlepšily, nicméně i přesto je míra chudoby stále vysoká. Vzhledem k omezené hospodářské diverzifikaci, přetrvávajícím nerovnostem, vysoké nezaměstnanosti a zhoršování životního prostředí je stále nezbytné, aby se africký kontinent ubíral cestou udržitelného rozvoje, která by umožnila zajistit důstojný život všem. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Očekává se, že do roku 2050 se poptávka po energii v Africe zdvojnásobí. Tyto vyšší potřeby by měly být uspokojovány díky širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie. Uskutečnění energetické transformace spočívající v přechodu od fosilních paliv k obnovitelným zdrojům energie má zásadní význam pro zmírnění změny klimatu. Africké země mohou hrát přední roli v oblasti přeměny sluneční energie na elektřinu za pomoci solární fotovoltaické technologie. Kromě dodávek elektrické energie pro místní použití mohou velké fotovoltaické parky umožňovat rovněž výrobu e-paliv (14). Místní obyvatelstvo by mělo mít možnost podílet se na zisku. Zdá se, že metanol a další syntetická paliva se mohou stát alternativou fosilních paliv v letectví, ale mohly by také prodlužovat životnost spalovacích motorů v silničních vozidlech. |
| --- | --- |

3.3.2

4.   Politická doporučení

4.1   Obecné aspekty

| 4.1.1 | Spravedlivé a rovnocenné vztahy budované s africkými státy v oblasti rozvoje by měly podporovat důstojné pracovní podmínky a poskytování veřejných služeb. Zejména obchodní politika musí zajistit důsledné respektování všeobecných lidských práv, životního prostředí a práva na důstojný život. Musí také zohledňovat potřeby méně rozvinutých zemí. Dohoda navazující na dohodu z Cotonou bude velkou příležitostí pouze tehdy, když povede k vytváření kvalitních pracovních míst, podpoří udržitelný růst a zajistí zapojení organizované občanské společnosti. Významní odborníci na problematiku rozvojové politiky tvrdí, že politika EU v oblasti rozvoje by se měla řídit demokratickým regionalismem, což je vzhledem ke zvláštním místním okolnostem pro Afriku a její společnosti obzvláště důležité (15). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Současná progresivní partnerství by měla odrážet poptávku po nové formě spolupráce mezi průmyslovými a rozvojovými zeměmi. Budování těchto reformních partnerství bude vyžadovat především celkově lepší prostředí pro aktivity soukromého sektoru a vytváření kvalitnějších pracovních míst s přiměřeným příjmem, který umožní mladému africkému obyvatelstvu vést důstojný život. To je zásadním předpokladem toho, aby se omezil počet mladých lidí, kteří si přejí emigrovat z afrického kontinentu za lepší budoucností (16). V tomto ohledu EHSV poukazuje na své kontakty v Tunisku a na svou podporu demokratizace této země. Prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu, která je předmětem probíhajících jednání, musí zohlednit potřebu zachování dosažených výsledků a zajistit, aby tuniské hospodářství bylo schopno nabídnout tamějším lidem příležitosti a perspektivy. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Za účelem posílení a podpory nezbytných reforem v Africe by mohlo být vytvořeno expertní středisko se zaměřením na zapojení občanské společnosti, promyšlené hospodářské a strukturální reformy a cíle udržitelného rozvoje. Tento krok by mohl napomoci rozvoji znalostí a dovedností v Africe a usnadnit výměnu mezi občanskou společností v Africe a Evropě. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Hospodářský rozvoj

| 4.2.1 | S ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu by se hnací silou hospodářského rozvoje měly stát inovace a sociálně-ekologická transformace. Pozornost je třeba zaměřit na spravedlivé rozdělování bohatství a budování struktur sociálního státu. Mezi priority by měly patřit nejen obchod a investice, ale také mezinárodní spolupráce v dalších oblastech, jako je například daňová politika, migrace, rozvoj, životní prostředí, vzdělávání, zdravotnictví a pracovní a životní podmínky (zejména po odeznění koronavirové krize). V tomto ohledu bude rozhodující zapojení organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Je zapotřebí dlouhodobých investic do vnitroafrické infrastruktury (a nikoli do infrastruktury usnadňující vývoz do zámoří), které podpoří regionální hodnotové řetězce a udržitelné místní hospodářství. Takové investování má ekonomický smysl, je ekologicky udržitelné a vytváří výrobní kapacity, včetně kvalitních pracovních příležitostí v daném místě. Paradigma zaměřené na vývoz do zámoří je v Africe stále významné, protože suroviny mají strategický význam pro velké ekonomiky (včetně EU a jejích členských států). EU musí zaujmout odlišný přístup ke svým investicím, který bude založený na skutečně rovnocenném partnerství a který zajistí přínos pro všechny, ale především podpoří udržitelný rozvoj v Africe. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Mezinárodní finanční korporace Africká diaspora by mohla koordinovat využívání zdrojů z africké diaspory pro inkluzivní rozvoj a investice do sociálně odpovědných podniků a programů (17) v Africe. Mohla by se stát ideální platformou pro směrování investic, které by byly spravovány africkými orgány a používány pro potřeby Afriky, a jednou z možností pro investory z EU. Investice potřebné k dosažení cílů udržitelného rozvoje v Africe výrazně převyšují odhadované roční úspory afrických migrantů. Za pomoci organizací africké diaspory by proto mělo vzniknout více způsobů (obchodní) spolupráce. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Kromě vývozu surovin určených ke zpracování na jiném místě by africké země měly být podněcovány k vytváření udržitelných domácích průmyslových odvětví tak, aby zisky vzniklé zpracováním surovin zůstávaly v zemi, a měla by jim být za tímto účelem poskytována pomoc. Příjmy z těžebního odvětví by měly být investovány do infrastruktury a sociálních služeb, tak aby přinášely skutečný prospěch obyvatelům. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Prioritou musí být i nadále posílení veřejné bezpečnosti umožňující bojovat proti terorismu. Při zajišťování bezpečnosti hranic a poskytování zbraní je však třeba postupovat velmi obezřetně. Rozvojové fondy musí být využívány k rozvoji, a nikoli k zastavení nedobrovolné migrace a ozbrojování bezpečnostních sil: hledisko „sekuritizace“, které je v rozvojové politice stále významnější, může přispět k posílení základních příčin migrace. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | EHSV vyzývá k přijetí pravidel EU pro náležitou péči v oblasti lidských práv (18). Již dříve vyzval EU k závaznému uplatňování náležité péče v oblasti lidských práv, zejména v mezinárodních hodnotových řetězcích (19). Podle stávajících opatření a podle návrhů EHSV (např. na zřízení ratingové agentury) by byl závazný systém náležité péče pro udržitelný rozvoj, zejména v Africe, velmi užitečný a napomohl by úsilí EU o vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Přínosy rozvoje malých a středních podniků a spolupráce mezi africkými a evropskými malými a středními podniky lze jen stěží přecenit. Řídit rizika spojená s podnikáním v Africe jsou většinou schopny nadnárodní společnosti. Aby bylo možné v rámci rovnocenného rozvojového partnerství využít potenciál malých a středních podniků, musí mít tyto podniky struktury, na které se mohou spolehnout, a institucionální podporu. Malé a střední podniky poskytují v Africe většinu pracovních míst. Finanční služby, zejména pak finanční služby založené na spolupráci, se musejí zlepšit a (v případě, že neexistují) musejí takové služby vzniknout, aby vyhovovaly potřebám malých a středních podniků, např. pokud jde o půjčky, půjčky v místní měně a řízení rizik. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Hlavní překážkou pro podniky v afrických zemích je nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Jednou z největších priorit je proto podpora odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | „Jelikož jsou otázky zdanění spojeny s cíli udržitelného rozvoje, měly by podniky daně řádně odvádět tam, kde jim na základě vytváření hodnoty (např. výroba, těžba surovin) vznikají zisky“ (20). Tato zásada má pro rovnocenné rozvojové partnerství zásadní význam. EHSV se rovněž zasazoval o to, aby EU prováděla posouzení dopadů dvoustranných dohod o zamezení dvojího zdanění, pokud hrozí rozpor s politikami EU v oblasti rozvoje (21).
  Kromě soukromých investic hrají při financování udržitelného rozvoje důležitou roli také daňové příjmy. Africkým zemím chybí daňové příjmy odpovídající dvojnásobku celkového objemu prostředků financování rozvoje, které obdrží za rok. Velmi důležitá jsou v afrických zemích opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem a k odstranění korupce a kampaně za zvýšení domácích příjmů a spolu s tím i vzdělávání úředníků orgánů daňové správy, kontrolních úřadů a ministerstev financí. Daňové ráje, ať už se nacházejí v afrických státech, nebo v EU, brání udržitelnému rozvoji. |
| --- | --- |

4.2.9

Kromě soukromých investic hrají při financování udržitelného rozvoje důležitou roli také daňové příjmy. Africkým zemím chybí daňové příjmy odpovídající dvojnásobku celkového objemu prostředků financování rozvoje, které obdrží za rok. Velmi důležitá jsou v afrických zemích opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem a k odstranění korupce a kampaně za zvýšení domácích příjmů a spolu s tím i vzdělávání úředníků orgánů daňové správy, kontrolních úřadů a ministerstev financí. Daňové ráje, ať už se nacházejí v afrických státech, nebo v EU, brání udržitelnému rozvoji.

| 4.2.10 | Musí existovat nezbytná infrastruktura, která podnikům umožní nacházet v daném místě finanční a podpůrné mechanismy a navazovat kontakty. Podniky potřebují rovněž poradenství ve fázi projektového plánování. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Podporována by v afrických zemích měla být zemědělská a potravinářská odvětví, aby byly vyvinuty postupy pro zvýšení kvality pěstování plodin, snížena ztrátovost sklizní, zastaveno odlesňování a zlepšeny normy kvality. V rámci zemědělsko-potravinářského odvětví by navíc měly vznikat nové marketingové a moderní zemědělské a zpracovatelské metody, mělo by být podporováno sebeorganizování zemědělců, zejména v družstvech, a v celém hodnotovém řetězci by měl posílit obchod. |
| --- | --- |

4.2.11

4.3   Sociální politika

| 4.3.1 | Zapojení občanské společnosti, například v podobě sociálních partnerství na úrovni provozoven a odvětví, do institucionálního uspořádání evropských států přineslo EU výhodu. Organizovaná občanská společnost by měla být do rovnocenného rozvojového partnerství zapojena v rozsáhlé míře, protože umožní vytvoření stabilních struktur pro všechny činnosti EU, zejména pro podnikání. Naše úsilí tak díky tomu nebude zaměřeno pouze na zisky, ale také na udržitelný rozvoj v Africe, a bude tak moci vzniknout dlouhodobé partnerství založené na důvěře a rovnosti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | V zájmu posílení spolupráce mezi EU a Afrikou by měl být rozšířen program Erasmus+. Odborné schopnosti a znalosti afrických absolventů musí podporovat udržitelný rozvoj v jejich zemích původu. Je třeba zamezit „odlivu mozků“ z Afriky do EU. Vzdělání je základním odrazovým můstkem pro zlepšování podmínek především žen a zranitelných skupin a s ohledem na to by měla být zaměřena i naše podpora. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | V důsledku onemocnění COVID-19 jsou stávající výzvy ještě obtížnější. Zdravotnictví mnoha zemí je v současné době přetíženo. Africkým státům budeme muset poskytnout ještě větší podporu, aby byly schopny vybudovat spolehlivé systémy zdravotní péče, které budou připraveny zvládat na úrovni biomedicíny a sociálního lékařství problémy, jako je onemocnění COVID-19. Dobrá zdravotní péče nesmí narážek na překážky způsobené špatně fungujícím hospodářstvím, nedostatečnou správou věcí veřejných, špatnou dostupností nebo nedostatkem kvalifikovaného personálu. Dobře vybudované evropské sociální státy se do značné míry osvědčily, pokud jde o jejich schopnost zvládat současnou výzvu, a mohly by posloužit jako vzor pro zlepšení systémů zdravotní péče v Africe. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Do vytváření rovnocenného partnerství mezi EU a africkými státy je třeba zapojit organizace africké diaspory v EU. Mohou nabídnout financování a know-how a mohou upevnit povědomí o tom, že přístup založený na všeobecných lidských právech posílí africké struktury, které jsou nezbytným předpokladem pro stabilní podnikání, sociální angažovanost a zdravé životní prostředí. Mají znalosti o uplatňování všeobecných lidských práv v EU, v rámci EU vyvíjejí svou činnost a mohou sloužit jako most pro činnosti EU v jejich zemích původu. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Udržitelný rozvoj

| 4.4.1 | Udržitelný rozvoj je dosažitelný pouze tehdy, vychází-li ze samotné země a z jejího vlastního úsilí. Je třeba podporovat vlastní rozvojové kapacity Afriky, aby bylo možné zahájit reformy, které umožní, aby měl každý slušné vyhlídky a aby se soukromé i veřejné investice na kontinentu vyplácely. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Afrika potřebuje nový přístup k průmyslové politice, která bude organizována podle jednotlivých odvětví a která bude mezinárodně koordinována, aby byla schopna vytvořit větší trhy a silnější pobídky pro udržitelná odvětví průmyslu, zejména pro ta, která se nespoléhají na fosilní paliva (22). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Pokud jde o výrobu e-paliv za pomoci fotovoltaické technologie, z hlediska její hospodářské efektivity záleží na zeměpisné poloze (23), přičemž jako ideální oblast se jeví rovníkové pásmo (24). Toto odvětví může mít rovněž příznivé dopady na hospodářský rozvoj afrických zemí a mohlo by jim umožnit účast v mezinárodních energetických projektech. Veškerá rozvojová pomoc v tomto odvětví by mohla mít pozitivní dopady nejen na země, které ji přijímají, ale také na spotřebitele energie ve vyspělých zemích (25). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Cíle udržitelného rozvoje nabízejí vztah založený na všeobecných lidských právech mezi EU a jejími africkými partnery spolupracujícími v intencích Zelené dohody na záchraně planety a vytváření důstojného života pro všechny. Díky institucionalizovanému zapojení organizované občanské společnosti by pro nás mohlo být snazší provádět sebereflexi a za pomoci nových prostředků předcházet minulým chybám. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Všechny zúčastněné strany, včetně sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, musí prosazovat projekty, obchodní činnosti a politiky, které budou vytvářet nový model sociálně ekologického tržního hospodářství. Kromě hospodářských aspektů je třeba ve větší míře zohledňovat základní sociální a biofyzikální otázky (jako je změna klimatu). Proto je třeba kromě čistě ekonomických ukazatelů brát v úvahu i ukazatele zohledňující holistické aspekty všeobecného blahobytu v souvislosti s udržitelným rozvojem (26) v rámci rovnocenného rozvojového partnerství. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Mnohé zemědělské investice mají na společenství pochybné dopady. Pravidelně se objevují zprávy o porušování lidských práv a o tom, jak investoři neplní dohody o budování infrastruktury nebo vytváření pracovních míst pro místní společenství, což platí i pro investory evropské. EHSV je zejména proti „zabírání půdy“ v Africe. Hodnocení dopadů, která by měla být prováděna za účasti organizované občanské společnosti, musí být přísnější a musí mít důsledky pro investory, kteří nejednají v souladu se všeobecnými lidskými právy a cíli udržitelného rozvoje. Jednou z možností je podpora vytváření pozemkových katastrů a organizování místních zemědělců v rámci družstevních podniků, které budou mít na mezinárodních trzích silnější postavení. EU i Afrika by díky tomu mohly lépe plnit své společné cíle, protože by vznikaly struktury vytvářející rovné podmínky pro africké partnery a jejich postavení ve vztahu k dalším významným hospodářským subjektům by bylo silnější. |
| --- | --- |

4.4.6

4.5   Spolupráce a posilování občanské společnosti v afrických státech na základě všeobecných lidských práv a cílů udržitelného rozvoje – cesta EU k úspěšnému rovnocennému rozvojovému partnerství

| 4.5.1 | Přijetí přístupu založeného na dodržování všeobecných lidských práv, budování struktur demokratické správy věcí veřejných, zlepšování hospodářské a finanční správy prostřednictvím transparentního řízení veřejných financí a vytvoření věrohodného systému boje proti korupci založeného na nezávislém soudnictví – to vše přispívá k vytvoření silných, nezávislých a stabilních partnerů v oblasti podnikání i rozvoje. Organizovaná občanská účast by mohla zajistit, aby byla všechna tato opatření realizována. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Sliby EU musí přinášet hmatatelné výsledky. Pouze za předpokladu dodržování všeobecných lidských práv a plnění cílů udržitelného rozvoje se můžeme zbavit závislostí a stát se rovnocennými rozvojovými partnery. |
| --- | --- |

4.5.2

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Jak je stanoveno v devíti základních paktech a úmluvách OSN o lidských právech.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Studie EP Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Přístup k opravným právním prostředkům pro oběti porušení lidských práv ze strany podniků ve třetích zemích), Brusel, 2019.

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Německé spolkové ministerstvo pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, 2017.

5

Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft

(6)  Rakouská nadace pro výzkum v oblasti rozvoje, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Hospodářské a sociální dopady dohod o hospodářském partnerství na vybrané africké země), 2018, uvádí, že dohody o hospodářském partnerství mají škodlivé dopady na Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), snížení celních sazeb může stát naše partnerské země miliardy, představující ztrátu veřejných příjmů použitelných na udržitelný rozvoj (Úř. věst C 97, 24.3.2020, s. 18), odstavec 5.5.

6

The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries

(7)  Na základě ústní zprávy člena EHSV Jarosława Mulewicze po návštěvě během mise EHSV v průmyslovém parku Bole Lemi v Etiopii, kde sídlí asijské textilní společnosti. Nouzový svěřenský fond EU pro Afriku (EUTF pro Afriku) však musí nicméně podporovat udržitelné a přijatelné podmínky pro zaměstnance (výsledky jsou zatím spíše smíšené).

7

(8)  Německá agentura pro životní prostředí, Globale Landflächen und Biomasse, 2013.

8

Globale Landflächen und Biomasse

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, 2018.

9

Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise,

(10)  Viz pozn. pod čarou č. 8.

10

(11)  Usnesení EP ze dne 17. ledna 2019 2018/2151(INI); pracovní dokument útvarů Komise SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor in Africa Renewal, prosinec 2016 – březen 2017, Diagnosing Africa’s medical brain drain (Diagnóza odlivu lékařských mozků z Afriky).

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain

(13)  Ústní zpráva Kaise Sellamiho, generálního ředitele Discovery Informatique na konferenci Euromed v Barceloně v říjnu 2019.

13

(14)  COM(2018) 773 – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky.

14

(15)  Například Werner Raza, ředitel Rakouské nadace pro výzkum v oblasti rozvoje na konferenci na téma A good life for all needs a different Globalisation (K dobrému životu pro všechny je zapotřebí jiné globalizace), březen 2020, Vídeň.

15

good life for all needs a different Globalisation

(16)  Studie ukazují, že určitá výše minimální mzdy snižuje migrační tlaky, např. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Vede rozvoj k omezení migrace?), 2014.

16

Does Development Reduce Migration?

(17)  GK Partners. Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Strategický, obchodní a operační rámec pro mezinárodní finanční korporaci africké diaspory), 2019.

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation

(18)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38, odstavec 1.5.3.

18

(19)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38, a Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9.

19

(20)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 29, odstavec 1.9.

20

(21)  Tamtéž, odstavec 1.7.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Urychlení transformace), 2019.

22

Accelerating the Transitions

(23)  Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019), s. 21.

23

Transportation Research Procedia

(24)  Prognos, Importance of liquid energy sources for the energy transition, (Význam kapalných zdrojů energie pro transformaci energetiky), 2018.

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition

(25)  Radermacher F.-J., Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden, 2019.

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Zpráva Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku) (CMEPSP), 2009.

26

Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/114

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příspěvek občanské společnosti k zelené agendě a k udržitelnému rozvoji západního Balkánu v rámci procesu přistoupení k EU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/16)

| Zpravodajka: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Pierre Jean COULON |

Zpravodajka:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Spoluzpravodaj:

Pierre Jean COULON

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy (REX) |
| Přijato v sekci | 24. 7. 2020 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/1/3 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 2. 2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy (REX)

Přijato v sekci

24. 7. 2020

Datum přijetí na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podpořil a nadále rozhodně hájí rozšíření Evropské unie o šest zemí západního Balkánu (1), splní-li tyto země všechna nezbytná kritéria členství. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V tomto ohledu EHSV vítá činnost Evropské komise, pokud jde o revidovanou metodiku umožňující zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií, a její úsilí o posílení dynamiky a předvídatelnosti tohoto procesu. EHSV však požaduje, aby byla posílena úloha sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV se domnívá, že oživení po krizi COVID-19 by mělo podpořit ekologické politiky a že ekologická transformace se musí stát nedílnou součástí uceleného a do budoucna orientovaného plánu obnovy na západním Balkáně (2). S ohledem na to EHSV vítá, že Evropská komise oznámila balíček opatření pro hospodářskou obnovu na pomoc západnímu Balkánu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV se domnívá, že země západního Balkánu by měly postupovat v souladu s hlavními evropskými politikami a iniciativami a měly by do nich být zahrnuty, což s ohledem na jejich zeměpisnou polohu platí především pro Zelenou dohodu pro Evropu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vzhledem k nezbytnosti významných investicí a regulačních úprav je EHSV pevně přesvědčen, že v rámci přechodu k ekologičtější a udržitelnější společnosti musí hrát obzvláště důležitou roli sociální partneři a organizace občanské společnosti, zejména pokud jde o konkrétní politické podmínky v zemích západního Balkánu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV znovu zdůrazňuje význam záruk svobody sdružování a zajištění příznivého občanského prostoru, jakož i potřebu posílit podporu budování kapacit organizací občanské společnosti v zájmu silného a účinného občanského dialogu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV připomíná, že země západního Balkánu jsou velmi citlivé na dopady změny klimatu, jejichž následkem dochází k poškozování celkového zdraví a hospodářství, a že potřebují naléhavá opatření, která zvýší kvalitu života jejich občanů, zejména děti a mladých lidí, díky spravedlivému přechodu k zelenějšímu modelu, při zohlednění zásady, že „nikdo nesmí být opomenut“. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV žádá, aby budoucí opatření zaměřená na to, aby země západního Balkánu byly zelenější, byla přizpůsobena konkrétním výzvám a potřebám tohoto regionu, včetně odpovídajícího regulačního rámce, přeshraničních aktivit, inovativních technologických řešení, místní výroby a spotřeby energie a energetické účinnosti, udržitelné městské dopravy, silničních a železničních sítí, zapojení veřejného a soukromého sektoru, IKT a zavádění rychlého internetu, zemědělsko-potravinářských opatření atd. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV se domnívá, že problémy týkající se dekarbonizace, znečišťování ovzduší, vody a půdy, propojenosti a změny klimatu na západním Balkáně lze proměnit v příležitosti prostřednictvím investic do výzkumu a inovací, učení a využívání alternativních přístupů, oběhového hospodářství, nakládání s odpady, ekologičtější energetiky a řešení v oblasti propojenosti, jakož i prostřednictvím aktivních opatření na ochranu značné biologické rozmanitosti regionu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet ekologické dovednosti v rámci aktivních vnitrostátních a regionálních strategií vzdělávání / odborné přípravy a rozvoje dovedností, se zvláštním důrazem na rovnost žen a mužů, ve spolupráci s příslušnými subjekty a v rámci účinného sociálního dialogu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV zdůrazňuje, že v zemích západního Balkánu je třeba zajistit náležité fungování řádné správy věcí veřejných a demokratických institucí, právního státu, účinné politiky v oblasti boje proti korupci a boje proti organizované trestné činnosti, jakož i dodržování lidských práv a bezpečnosti. Vzhledem k tomu, že ekologizace hospodářství vyžaduje značné investice, je nezbytné připomenout, že právní stát je klíčovou podmínkou pro zajištění fungujícího podnikatelského prostředí a získávání přímých soukromých a zahraničních investic. |
| --- | --- |

1.11

2.   Evropská integrace zemí západního Balkánu

| 2.1 | EHSV rozhodně podporuje rozšíření Evropské unie o šest zemí západního Balkánu, když splní nezbytná kritéria členství. Vybudoval velmi pevnou síť vazeb se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti v regionu a je pevně odhodlán zasazovat se o to, aby byl slyšet jejich hlas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV vítá solidaritu, kterou zemím západního Balkánu vyjádřili evropští představitelé na summitu v Záhřebu dne 6. května 2020, připomíná nicméně svůj příspěvek (3), v němž zdůrazňuje, že rozšiřování vyžaduje do budoucna větší angažovanost, a vyjadřuje své politování nad nedostatečným uznáním významu hlasu občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV vítá sdělení Posílení procesu přistoupení – přesvědčivá perspektiva EU pro západní Balkán (4), které navrhuje revidovanou metodiku pro kandidátské země a v zájmu urychlení procesu rozšíření usiluje o větší důvěryhodnost tohoto procesu, zároveň však s politováním poukazuje na nedostatečné uznání úlohy sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby posílila úlohu občanské společnosti při sledování činnosti vlád, pokud jde o plnění kritérií, která jsou nezbytnou podmínkou přistoupení, zejména kritérií týkajících se základních zásad, ale i skupiny kritérií pod označením „Zelená agenda a udržitelná konektivita“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV podporuje balíček opatření Evropské komise na pomoc zemím západního Balkánu v jejich úsilí o potlačení dopadu pandemie COVID-19, jak se podrobně uvádí ve sdělení o globální reakci EU na COVID-19 (5) a ve sdělení o podpoře západního Balkánu v boji s pandemií COVID-19 a při obnově po ní (6). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV žádá, aby se vedle posilování závazků vůči tomuto regionu, co se týče reakce na krizi i budoucího hospodářského a investičního plánu pro země západního Balkánu, kladl větší důraz na reformy a na podmíněnost zapojení EU prováděním demokratických reforem a dodržováním základních evropských hodnot, jako jsou právní stát a základní práva. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV opětovně vyjadřuje své přesvědčení, že do celého procesu evropské integrace zemí západního Balkánu musí být smysluplným způsobem zapojeni sociální partneři a další organizace občanské společnosti na úrovni EU i na úrovni jednotlivých států. Je nezbytné posílit jejich kapacity prostřednictvím technické a finanční podpory tím, že bude usnadněn přístup k evropským zdrojům financování a že budou plně zapojeny do průběhu přístupových jednání (7). |
| --- | --- |

2.7

3.   Zelená dohoda, důležitý aspekt evropské integrace zemí západního Balkánu

| 3.1 | EHSV se domnívá, že země západního Balkánu by se měly i nadále přizpůsobovat směrům, cílům a hodnotám EU, a EU by se měla snažit o zapojování zemí západního Balkánu do svých iniciativ. To platí zejména pro Zelenou dohodu pro Evropu, která musí země západního Balkánu zahrnout už jen z důvodu jejich zeměpisné polohy v srdci evropského kontinentu, kde jsou ze všech stran obklopeny Evropskou unií. Není proto nijak překvapivé, že sdělení o Zelené dohodě ze dne 11. prosince 2019 v rámci ekonomického a investičního plánu pro západní Balkán, který má být předložen do konce roku 2020, výslovně avizuje „zelenou agendu pro západní Balkán“ (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV žádá, aby zelená agenda pro západní Balkán účinně posilovala a podporovala regionální spolupráci, zejména v odvětvích energetiky a dopravy. Aktivní účast a zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do stávajících regionálních společenství pro spolupráci, smluv a iniciativ je zásadní pro to, aby byly přínosem pro blahobyt a zdraví občanů v regionu a aby zároveň v zemích západního Balkánu uvolnily potenciál zeleného, nízkouhlíkového a oběhového hospodářství. Zelená agenda pro západní Balkán by měla tyto problémy řešit prostřednictvím pěti tematických pilířů: 1) dekarbonizace, 2) oběhové hospodářství, 3) biologická rozmanitost, 4) znečištění a 5) zemědělsko-potravinářská opatření. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV sdílí názor, že dopad koronavirové krize na občany a podniky je obrovský, a že je tudíž nutné přehodnotit politické cíle. EHSV je nicméně přesvědčen, že nedílnou součástí komplexního plánu obnovy musí být ekologická transformace a že tento plán by měl být zaměřený do budoucnosti a měl by zahrnovat rozsáhlé veřejné a soukromé investice do dopravních a energetických spojení, energetických úspor na straně poptávky a ekologičtějších technologií, jako je sluneční a větrná energie, čistý vodík, baterie a zachycování uhlíku, které nemají žádné nebo jen minimální dopady na přírodní prostředí a lidi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV s politováním poukazuje na některé znepokojivé analýzy a trendy v regionu, které vyžadují okamžitou akci. Ekonomiky na západním Balkáně jsou stále silně závislé na pevných fosilních palivech a mají vysokou energetickou náročnost. Region je vážně zasažen změnami klimatu (sucha, povodně) a očekávané zvýšení teploty by zde do konce století mělo dosahovat až 4 oC (9). Většinu silniční dopravy zajišťují starší vozidla s méně účinným spalováním. Některá zdejší města jsou na horních příčkách evropského žebříčku znečištění v PM2,5 a PM10,0 (Sarajevo, Priština, Skopje, Bělehrad). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV však připomíná, že region má značný potenciál obnovitelné energie (vodní, větrné a sluneční), jakož i významný potenciál v oblasti přírodních zdrojů a mimořádnou biologickou rozmanitost. Problémy, s nimiž se region potýká v oblasti dekarbonizace, znečišťování ovzduší, vody a půdy, propojenosti a změny klimatu, lze proměnit v příležitosti prostřednictvím výzkumu a inovací, využívání alternativních přístupů, oběhového hospodářství, nakládání s odpady, ekologičtější energetiky, energetické účinnosti a řešení v oblasti propojenosti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV připomíná, že EU na summitu v Poznani o západním Balkánu (10) potvrdila svůj závazek v oblasti životního prostředí a klimatu a podpořila společné prohlášení nazvané „Přechod k čisté energetice na západním Balkáně“ ze dne 21. února 2019. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Přechod od fosilních paliv k ekologickému hospodářství zahrnuje také propojenost od energetických, dopravních a distribučních infrastruktur po digitální agendu. Součástí řešení v rámci přechodu k ekologickému hospodářství musí být podnikání. Za předpokladu správně nastaveného rámce a podpory povede přechod k uhlíkově neutrálnímu hospodářství k modernizaci průmyslu a tvorbě nových a vysoce kvalitních pracovních míst a zvýšení počtu pracovních příležitostí. Zásadní význam má zapojení sociálních partnerů, podniků a dalších sdružení občanské společnosti v zemích západního Balkánu do vytváření a provádění opatření na podporu chytrého a inteligentního oběhového a nízkouhlíkového hospodářství. Sociálně politická opatření a sociální dialog jsou v rámci tohoto procesu nezbytnou zárukou soudržné společnosti, která usiluje o zajištění pracovních míst pro všechny a omezuje nerovnosti a vyloučení. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV zdůrazňuje nezbytnost plného zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do vymezení udržitelného rozvoje jako prioritního politického cíle, což umožní podpořit „zelené investice“ v regionu. Akademická obec, zaměstnavatelé a zaměstnanci, subjekty plnící funkci sociálních katalyzátorů, např. podnikatelé, sdělovací prostředky a náboženští nebo jiní vůdci s přeshraničním vlivem, jsou důležitými vektory inkluzivního a udržitelného rozvoje. Vědecké obce, kulturní skupiny, průmyslové klastry a sdružení spotřebitelů ad. mají rozsáhlé odborné znalosti, s nimiž mohou podpořit tuto pro region důležitou volbu a zasadit se o to, aby to byla správná volba jak pro hospodářství, tak pro společnost. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Je třeba rozvíjet zelené dovednosti v rámci aktivních vnitrostátních a regionálních strategií v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a dovedností ve spolupráci s příslušnými aktéry a v rámci účinného sociálního dialogu, včetně studentů, učitelů a rodičů v zájmu nízkouhlíkového hospodářství účinně využívajícího zdroje a ekologizace. Je-li za strategický cíl pro země západního Balkánu považován přechod k oběhovému hospodářství, pak by podpora zelených dovedností měla být v souladu s vnitrostátními strategiemi růstu, aby bylo zajištěno, že iniciativy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy budou plnit vnitrostátní strategické cíle a že na ně bude poskytována dostatečná finanční podpora. EHSV požaduje, aby byla zvláštní pozornost věnována zapojení žen do tvorby nových politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (zvyšování kvalifikace a rekvalifikace) a jejich provádění, s cílem zajistit lepší rovnost žen a mužů a spravedlivější přechod k ekologičtější ekonomice. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Za účelem řešení problému, který představuje nezaměstnanost a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, je třeba zlepšit předvídání poptávky po dovednostech s cílem zajistit, aby dovednosti studentů a pracovní síly odpovídaly dovednostem potřebným na trhu práce, jakož i posílit odborné vzdělávání a přípravu a zejména systémy učení se prací a systémy duálního vzdělávání, které přispěly k úspěšnému řešení nezaměstnanosti mladých lidí v některých členských státech EU. V zájmu dosažení těchto cílů je třeba prosazovat a podporovat aktivní zapojení podniků a jejich obchodních sdružení, jako jsou obchodní komory. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V souvislosti s přechodem na nízkouhlíkové hospodářství podporuje EHSV zásadu, že „nikdo nesmí být opomenut“. Zvláštní pozornost by měla být věnována občanům, zvláště nejzranitelnějším skupinám, přičemž by mělo být zajištěno, aby pro ně byla energie cenově dostupná a přístupná a aby mohli mít prospěch z podpory opatření v oblasti energetické účinnosti. Regiony závislé na těžbě uhlí je třeba podporovat v jejich spravedlivém přechodu, aby vypracovaly plány participativní obnovy svého rozvoje, které budou vycházet zdola a umožní zmírnit ztráty pracovních míst. Spotřebitelé musí být informováni, vedeni a angažováni, aby zaujímali odpovědné postoje a v souladu s nimi také jednali, což přispěje ke zmírnění dopadů změny klimatu. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV uznává geopolitický a geoekonomický význam tohoto regionu pro EU a vyzývá k obezřetnosti vůči investicím ze třetích zemí, které berou často menší ohledy na cíle v oblasti udržitelnosti. EHSV vyzývá orgány a občanskou společnost v regionu, aby podporovaly a zvyšovaly povědomí o pozitivní angažovanosti a finanční podpoře EU, pokud jde o zavádění ekologičtějších technologií. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV žádá o předběžné hodnocení financování činností týkajících se udržitelného rozvoje v zemích západního Balkánu a uplatňování zásady podmíněnosti na udržitelnost projektů. |
| --- | --- |

3.13

4.   Změna klimatu a západní Balkán

| 4.1 | EHSV připomíná, že západní Balkán je velmi citlivý na dopady změny klimatu a v předchozích letech jej postihly velmi ničivé záplavy a sucha. Ve studii Rady pro regionální spolupráci o změně klimatu (11) se uvádí, že bylo zaznamenáno pozorované zvýšení teploty o 1,2 oC, přičemž do konce století se předpokládá její další zvýšení o 1,7–4,0 oC. Dobře zdokumentovány jsou také problémy se znečištěním ovzduší, jejichž následkem dochází k poškozování celkového zdraví a hospodářství.
  Vzhledem k tomu, že změna klimatu narušuje základní životní potřeby (přístřeší, potraviny a voda), patří děti a mladí lidé mezi nejzranitelnější, pokud jde o přímé i nepřímé dopady změny klimatu, které se ještě zhoršily v důsledku pandemie COVID-19 (12). |
| --- | --- |

4.1

Vzhledem k tomu, že změna klimatu narušuje základní životní potřeby (přístřeší, potraviny a voda), patří děti a mladí lidé mezi nejzranitelnější, pokud jde o přímé i nepřímé dopady změny klimatu, které se ještě zhoršily v důsledku pandemie COVID-19 (12).

| 4.2 | EHSV uznává význam závazků přijatých zeměmi západního Balkánu v rámci Pařížské dohody o změně klimatu z roku 2015 (13) snížit emise skleníkových plynů a postupně, v souladu s nejnovějšími vědeckými poznatky, zvyšovat ambice svých vnitrostátně stanovených příspěvků. Kromě vlád musí při provádění Pařížské dohody hrát důležitou úlohu i další zúčastněné strany, jako jsou podniky, města a nevládní organizace. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV oceňuje rovněž závazky jednotlivých zemí v rámci cílů OSN pro udržitelný rozvoj do roku 2030, plánu pro řešení problémů udržitelného rozvoje, včetně chudoby, nerovnosti, změny klimatu, zhoršování životního prostředí, míru a spravedlnosti. Nesmírně důležité je i to, aby nový model rozvoje získal podporu ze strany občanů, podniků, finančního odvětví v každé zemi i v mezinárodním měřítku. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV si je vědom toho, že jednání o životním prostředí a změně klimatu představují jednu z nejnáročnějších kapitol vyjednávání, zejména pokud jde o směrnice, které jsou náročné na investice, jako jsou směrnice o vodě, odpadu, průmyslových emisích a obchodování s emisemi. Domnívá se však, že změna klimatu s sebou nese nutnost radikálních a transformačních opatření, která vyžadují harmonizaci politické a legislativní činnosti, ale také změnu hospodářského paradigmatu a přechod k uhlíkově neutrální a klimaticky odolné společnosti účinně využívající zdrojů. Strategie v oblasti klimatu nebo dekarbonizace na místní a celostátní úrovni jsou tak ve skutečnosti novými strategiemi růstu. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV si je vědom toho, že proces vývoje strategie v oblasti klimatu vyžaduje hluboké reformy a transformaci ve všech odvětvích, a vyzývá země západního Balkánu, aby své strategie vyvíjely a prováděly v souladu s acquis EU a aby svou práci na přípravě dlouhodobých strategií nízkoemisního rozvoje do roku 2050 koordinovaly jako smluvní strany v rámci UNFCCC s aktivní účastí a větším zapojením všech zúčastněných stran, včetně organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Všechny země s výjimkou Bosny a Hercegoviny zřídily koordinační orgány na vysoké úrovni pro změnu klimatu, které pracují na tom, aby se opatření v oblasti změny klimatu stala běžnou součástí jiných odvětvových politik, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, energetiky, dopravy a zemědělství, a aby v rámci přípravy strategických a politických dokumentů a právních předpisů byly zohledněny obavy a připomínky všech příslušných zúčastněných stran. EHSV doporučuje, aby všechny země umožnily už od samého začátku zástupcům organizací občanské společnosti a sociálních partnerů účast na regulačních a/nebo legislativních konzultacích. EHSV doporučuje, aby byl vytvořen mechanismus umožňující řešit včas a transparentním a participativním způsobem veškeré problémy. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vzhledem k tomu, že většinu nákladů na harmonizaci se směrnicí EU o systému obchodování s emisemi (ETS) bude muset nést průmysl, EHSV doporučuje, aby byly občanská společnost, průmysl a obchodní sdružení zapojeny především do činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti o směrnici ETS a budování kapacit v této oblasti. Pro země západního Balkánu představuje tato směrnice vysoké investiční nároky, které zatíží zejména země s rozsáhlým průmyslem, protože jim chybí dostatečné kapacity pro řešení důsledků, které směrnice přináší a které souvisejí nejen s investicemi, ale vyžadují také změny regulačního prostředí a v oblasti řízení, monitorování, vykazování, ověřování a akreditace emisí. |
| --- | --- |

4.7

5.   Energetika na západním Balkáně

| 5.1 | EHSV podporuje energetickou unii a rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, jejichž účelem je splnit cíle Pařížské dohody. Země západního Balkánu jsou povinny postupovat ve shodě s těmito politikami, měly by se nicméně aktivněji angažovat a od samého začátku zapojovat do diskusí v rámci energetické unie. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV podporuje společné prohlášení z roku 2019 nazvané „Přechod k čisté energetice na západním Balkáně“, v němž se ministři energetiky a životního prostředí zemí západního Balkánu dohodli na zásadách udržitelného rozvoje vodní energetiky na západním Balkáně (14), a připomíná, že příspěvky a výrazné zapojení organizací občanské společnosti dopomohly k přijetí těchto zásad. EHSV se domnívá, že i když jsou to první dobré kroky, je třeba dělat více. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V souladu s tím EHSV doporučuje, aby sociální partneři a organizace občanské společnosti v zemích západního Balkánu mohli hrát aktivní a konkrétní roli v činnosti Střediska EU pro sledování energetické chudoby, včetně předkládání návrhů. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV se domnívá, že úsilí zaměřené na dosažení cílů Pařížské dohody a obecně na udržitelný růst je nutné podpořit moderními a účelnými opatřeními vhodnými pro tento region. Patří mezi ně rozvoj moderní infrastruktury zaměřené na budoucnost, vytvoření odpovídajícího legislativního a regulačního rámce a přijetí nových technologií a odpovídajících obchodních modelů pro „ekologický a inkluzivní“ rozvoj jednotlivých ekonomik tohoto regionu. Konkrétně to bude znamenat výstavbu „inteligentních“ přenosových a distribučních sítí, které umožní zvládat stále větší podíl nestálých obnovitelných zdrojů energie ve skladbě zdrojů výroby energie. Také rozvoj vnitrodenních, vyrovnávacích a skladovacích trhů napomáhá vytváření tržně orientovaných řešení umožňujících vhodné přidělování zdrojů ve skladbě zdrojů energie, která již nyní prochází změnou spočívající v ústupu od fosilních paliv ve prospěch čistší energie. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV je toho názoru, že klíčovým předpokladem rozvoje trhu s energií a získání nových investic, které jsou pro financování nové infrastruktury a nových kapacit nezbytné, je spolehlivý, moderní a transparentní legislativní a regulační rámec. Úloha Energetického společenství (15) a provádění aquis Společenství v rámci vnitrostátního práva a jeho uplatňování je podmínkou sine qua non. Také přeshraniční činnosti, jako je obchod s elektřinou, mohou výrazně zvýšit účinnost a úspory energie a nákladů, budou-li se všichni účastníci trhu řídit podobnými pravidly dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a stanovování cen uhlíku. Velmi důležitá je proto úloha regulačního výboru Energetického společenství (ECRB), která bude muset být posílena s ohledem na to, že udržitelná rozhodnutí vyžadují dobře fungující přeshraniční trhy. EU by měla poskytovat svou podporu sekretariátu Energetického společenství v souvislosti s jeho pomocí, kterou nabízí regionálním vládám při vytváření solidně koncipovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které mají zajistit plnění cílů stanovených pro tento region do roku 2030. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly odrážet ambice, které jsou nutné pro dekarbonizaci hospodářství, a měly by zohledňovat environmentální záruky. Měly by obsahovat politiky a opatření pro snižování emisí skleníkových plynů ve všech klíčových emisních odvětvích, které zajistí splnění cílů do roku 2030 a jejich příspěvků stanovených na základě Pařížské dohody, jakož i výhledovou koncepci přechodu na uhlíkově neutrální hospodářství do roku 2050. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV žádá, aby byl na ekologickou transformaci vyčleněn přiměřený procentní podíl rozpočtových prostředků v nástroji předvstupní pomoci. Vyjadřuje politování nad nízkou intenzitou výzkumu, vývoje a inovací na západním Balkáně a vyzývá k jeho lepšímu zapojení do dostupných programů EU, včetně programu Horizont Evropa, neboť takové investice jsou zásadní pro rozvoj nových technologií sloužících ekologické transformaci. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Vzhledem k tomu, že v měnícím se energetickém prostředí hrají zásadní roli inovace, EHSV doporučuje vzít v potaz jako vážnou možnost pro země západního Balkánu distribuovanou energii, tj. energii vyráběnou a spotřebovávanou v daném místě. V regionu se rozkládají velká pohoří, a není proto snadné ani nákladově efektivní podporovat rozsáhlé zavádění elektroenergetických sítí vysokého a středně vysokého napětí. V současnosti existují mnohem vyspělejší a ekonomicky výhodná technologická řešení, která využívání distribuované energie umožňují. Tento nový přístup může najít oporu v současných zkušenostech z EU a v podpůrném legislativním a regulačním rámci EU pro prozumenty a energetické komunity. Takové obchodní modely mohou přinést vhodnější řešení, která budou vyhovovat místním potřebám a podmínkám a která místním subjektům umožní, aby se přímo zapojily do udržitelných řešení, a získaly tak vlastní odpovědnost za přechod k udržitelnému rozvoji. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EHSV je navíc přesvědčen, že energetická účinnost má na západním Balkáně velký potenciál. Modernizace bytového fondu, včetně veřejných a soukromých budov, a průmyslových a jiných činností přinese významné úspory energie a nákladů a představuje rovněž řešení závažného problému energetické chudoby. Úspora energie je rovněž důležitou součástí obchodního a sociálního modelu „místní energetiky“, protože rekuperace tepla pro průmyslové využití či pro účely bydlení má smysl na místní nebo regionální úrovni. Ve většině zemí regionu vznikají také velké ztráty během distribuce, což vyžaduje značné investice. I v této oblasti by tudíž mohlo financování ze strany EU a z mezinárodních zdrojů napomoci rozvoji účinné místní výroby a spotřeby energie s nízkým dopadem. Vzhledem k omezeným prostředkům zemí tohoto regionu bude takové financování nezbytné kvůli počáteční kapitálové náročnosti investic a jejich poměrně dlouhé době odepisování. Evropské technologie jsou technicky i ekonomicky vyspělé, a jsou proto pro tento region vhodné. EHSV vyzývá EU a příslušné financující orgány, aby posílily svou účast v místních a regionálních projektech zaměřených na zvyšování energetické účinnosti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV žádá, aby Energetické společenství, které si klade za cíl šířit acquis EU v oblasti energetiky, klimatu a životního prostředí i do zemí usilujících o přistoupení a do zemí evropského sousedství, bylo do projektu energetické unie ve větší míře integrováno, a to zejména s ohledem na výše uvedené prioritní akce. Na zasedání Energetického společenství by měly být systematicky zvány organizace občanské společnosti, které by se měly stát jejich nedílnou součástí. |
| --- | --- |

5.9

6.   Propojenost zemí západního Balkánu

Doprava

| 6.1 | EHSV plně podporuje rozvoj moderních a na budoucnost připravených dopravních sítí v regionu, které posílí přeshraniční obchod a mobilitu. Vzhledem k tomu, že na západním Balkánu musí dojít k zásadnímu zlepšení stávajících městských, silničních, a zejména zastaralých železničních sítí, veškeré nové stavby tohoto druhu by měly být od začátku koncipovány tak, aby podporovaly elektromobilitu nebo čistý vodík a v příslušných případech i vozidla s plynovým pohonem. Infrastruktura by tak mohla být platná a využitelná po několik dalších desetiletí a zároveň by se zlepšila kvalita ovzduší a snížil dovoz paliv. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Ať už by šlo o jakékoli udržitelné řešení (např. elektromobilita, biopaliva, čistý vodík), EU a evropské společnosti a odborné znalosti mohou pomoci s jeho hladkým zaváděním v regionu. EHSV vyzývá země západního Balkánu, aby aktivně spolupracovaly s veřejnými a soukromými subjekty z EU a aby v rámci rozvoje svých dopravních sítí podnikaly ambiciózní kroky. EHSV rovněž doporučuje vzít v úvahu příklady osvědčených postupů EU, jako jsou plány udržitelné městské mobility. Tyto iniciativy by se mohly provádět prostřednictvím Dopravního společenství, tj. organizace, která zatím není příliš aktivní. |
| --- | --- |

6.2

IKT

| 6.3 | Datové sítě a IKT se stávají páteří hospodářské, průmyslové a společenské činnosti. Existuje navíc zcela zásadní přímá souvislost mezi IKT a rychlými internetovými sítěmi a udržitelným rozvojem, a to díky účinným automatizovaným řešením využívajícím inteligentních sítí, jako jsou internet věcí, inteligentní města a vesnice, inteligentní měřiče, propojená vozidla atd. Nezbytným předpokladem financování takových sítí a technologií, které jsou v současné době nákladné, ale pro ekonomiky regionu mohou mít transformační význam, je dostatečně velký rozsah. EHSV proto vyzývá k tomu, aby finanční prostředky EU byly zacíleny tímto směrem, ale vyzývá také země západního Balkánu, aby spolupracovaly na vypracování regionálního územního plánu pro zavedení rychlého internetu, protože by to umožnilo sjednávat společné smlouvy a na základě kolektivního vyjednávání a většího rozsahu dosáhnout lepších podmínek. |
| --- | --- |

6.3

7.   Přírodní zdroje, biologická rozmanitost a zemědělsko-potravinářská opatření na západním Balkáně, příležitosti k růstu

| 7.1 | V zemích západního Balkánu existuje značná biologická rozmanitost a množství nedotčených přírodních stanovišť s vysokou mírou zalesnění, která čelí řadě hrozeb, jako je rozrůstání zástavby v městských a pobřežních pásmech, těžební činnost, špatně regulovaný rozvoj malých vodních elektráren bez komplexní analýzy jejich dopadu na biologickou rozmanitost a neregulovaný lov a těžba dřeva. Vlády podnikly řadu kroků k ochraně druhů a stanovišť a zvýšily podíl chráněného území. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EHSV doporučuje, aby s ohledem na křehké ekonomiky západního Balkánu byly prozkoumány možnosti účinnějšího využívání zdrojů a přechodu k oběhovému hospodářství, vývoje a uplatňování mechanismů trvalé ochrany ohrožených krajin a stanovišť (včetně řek), které mají vysokou hodnotu z hlediska zachování i vysokou společenskou hodnotu, jakož i možnosti využívání nových zelených technologií. Značná biologická rozmanitost a nedotčená přírodní stanoviště zdejšího regionu mají významný hospodářský potenciál pro ekoturistiku a agroturistiku, je nicméně zapotřebí zlepšit kapacity a dodržování předpisů. Účinnost využívání zdrojů je v průměru velmi nízká, přičemž produktivita zdrojů je pětkrát nižší než průměr EU a nevyhovující jsou rovněž postupy v oblasti recyklace a nakládání s odpady. Podmínkou zlepšení této situace je přechod k oběhovému hospodářství a také rozvoj a využívání nových zelených technologií v regionu. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EHSV doporučuje, aby země v plné míře přijaly zásady nedávno navržené strategie EU pro biologickou rozmanitost (16) a aby se zaměřily zvláště na rozšíření chráněných oblastí a důslednou ochranu a obnovu poškozených přírodních stanovišť. EHSV proto vybízí k tomu, aby byly co nejdříve provedeny revize vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti a/nebo aby byly alespoň předloženy vnitrostátní závazky týkající se nejdůležitějších cílů. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Změna klimatu ovlivňuje také produkci potravin a hodnotové řetězce a způsobuje značné škody a výrobní ztráty v pěstování zemědělských plodin, chovu hospodářských zvířat, rybolovu a lesnictví. Nedávno navržená strategie EU nazvaná „od zemědělce ke spotřebiteli“ (17) by měla stanovit hlavní zásady koncepce regionální a celostátní zemědělské strategie, včetně omezování množství pesticidů, hnojiv a antibiotik, s cílem zajistit produkci udržitelných potravin a důstojné příjmy zemědělců za slušné ceny a zároveň s tím postupně zastavit dotace, které mají škodlivé dopady na životní prostředí. |
| --- | --- |

7.4

8.   Horizontální podmínky pro úspěšnou udržitelnou transformaci západního Balkánu

| 8.1 | EHSV připomíná, že přechod k ekologičtějšímu modelu na západním Balkáně nemůže být úspěšný bez vytvoření základních podmínek, které takový přechod umožní, což se týká zejména stabilního a transparentního vnitrostátního politického rámce a politické vůle. Právní stát, který je v revidované metodice pro přistoupení definován jako jedna ze základních zásad, představuje základní hodnotu, na níž je založena EU a která právem určuje tempo procesu rozšíření. Nedostatečně fungující právní stát vytváří nepříznivé prostředí pro změnu, investice a tolik potřebný přechod k udržitelnějším společnostem. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EHSV proto vyzývá vnitrostátní orgány regionu, aby přijaly naléhavá, důkladná a smysluplná opatření k zajištění účinného a transparentního fungování veřejné správy, k boji proti korupci a jejímu vymýcení, k zajištění úplné nezávislosti soudnictví, k vytvoření předvídatelného a atraktivního podnikatelského prostředí a rovných podmínek (tj. zajištění transparentnosti trhu, jasnosti právních předpisů a otevřených konzultací se všemi zúčastněnými stranami), k podpoře inovací a konkurenceschopnosti a k posílení účasti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, protože jedině tímto způsobem lze dosáhnout hmatatelných a dlouhodobých výsledků. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Občanská společnost se všemi svými složkami, sociální partneři a další organizace hrají v úsilí o udržitelný rozvoj na západním Balkáně klíčovou a aktivní úlohu. Díky svému spojení se společností mohou pro tento politický cíl získat silnou veřejnou podporu a legitimitu. Organizovaná občanská společnost bude napomáhat prosazování udržitelného rozvoje jako „aktivní společenské volby“, a tato volba by proto měla získat všeobecné přijetí a podporu bez ohledu na všechny politické a sociální dělicí čáry. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EHSV připomíná orgánům zemí západního Balkánu, že důležitým předpokladem silného a účinného občanského dialogu jsou záruky svobody sdružování a zajištění příznivého občanského prostoru. Vyzývá všechny vlády zemí západního Balkánu, aby přijaly vnitrostátní strategie pro příznivé prostředí a budování kapacit pro sociální partnery a organizace občanské společnosti, jakož i jejich doprovodné akční plány. |
| --- | --- |

8.4

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo (tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu Kosova a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova), Černá Hora, Severní Makedonie, Srbsko.

1

(2)  COM(2020) 315 final (29. 4. 2020), Sdělení o podpoře západního Balkánu v boji s pandemií COVID-19 a při obnově po ní.

2

(3)  Příspěvek EHSV na summitu EU a zemí západního Balkánu dne 6. května 2020 (28. 4. 2020).

3

https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020.

(4)  COM(2020) 57 final (5. 2. 2020), Posílení procesu přistoupení – přesvědčivá perspektiva EU pro západní Balkán.

4

(5)  JOIN(2020) 11 (8. 4. 2020), Sdělení o globální reakci EU na COVID-19.

5

(6)  COM(2020) 315 final (29. 4. 2020), Sdělení o podpoře západního Balkánu v boji s pandemií COVID-19 a při obnově po ní.

6

(7)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 15.

7

(8)  COM(2019) 640 final (11. 12. 2019), Příloha ke sdělení Zelená dohoda pro Evropu.

8

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Cílem iniciativy šesti zemí západního Balkánu (známé také jako „berlínský proces“), která vznikla v roce 2014, je podpora šesti smluvních stran Energetického společenství v jihovýchodní Evropě, Albánie, Bosny a Hercegoviny, Kosova*, Severní Makedonie, Černé Hory a Srbska, v rámci posilování regionální spolupráce a podpory udržitelného růstu a pracovních míst.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62.

11

(12)  Světová zdravotnická organizace odhaduje, že děti utrpí více než 80 % nemocí, zranění a úmrtí způsobených změnou klimatu.

12

(13)  Kosovo není smluvní stranou Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), a nemá proto vnitrostátně stanovený příspěvek. Přijalo nicméně strategii v oblasti změny klimatu. Přijalo nicméně strategii v oblasti změny klimatu.

13

(14)  Vodní energie vedle jiných obnovitelných zdrojů energie; obnova existujících staveb jako priorita, omezený počet dalších velkých zdrojů vodní energie; integrace obnovitelných zdrojů energie v rámci přenosové sítě a regionální trh s elektřinou; integrované řízení vodních zdrojů; zohlednění dopadů změn; zohlednění dopadů rozvoje vodní energetiky na životní prostředí; přeshraniční ohledy a zásady udržitelnosti při plánování rozvoje vodní energetiky.

14

(15)  Cílem Energetického společenství, které je v platnosti od roku 2006 (mandát prodloužen v roce 2016), je rozšíření pravidel a zásad vnitřního trhu s energií EU mezi jejími členy, jimiž jsou Evropská unie, Albánie, Bosna a Hercegovina, Severní Makedonie, Kosovo, Černá Hora, Srbsko, Moldavsko, Ukrajina, přidruženými členy jsou Arménie, Gruzie, Norsko a Turecko. Jeho sídlo je ve Vídni. www.energy-community.org.

15

(16)  Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, COM(2020) 380 final (20. května 2020).

16

(17)  Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/122

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Vznik a struktura trhů s uhlíkem a související výzvy pro evropský průmysl“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/17)

| Zpravodajka: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 24.7.2020 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 220/0/1 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.2.2020

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

24.7.2020

Datum přijetí na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

220/0/1

1.   Závěry a doporučení

1.1   Nová dohoda pro trhy s uhlíkem

| 1.1.1 | Ve světě funguje řada trhů s uhlíkem, a systém EU pro obchodování s emisemi (ETS) tak nelze posuzovat izolovaně. Tyto trhy s uhlíkem jsou různě velké a řídí se odlišnými pravidly, mají však mnoho společných prvků v souvislosti se zavedením některých tržních mechanismů pro měření emisí oxidu uhličitého a emisí dalších skleníkových plynů a pro stanovení ceny za tunu. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Tyto místní trhy s uhlíkem by měla Evropská komise sledovat, aby určila osvědčené postupy, které by mohly být užitečné pro revizi ETS a směrnice o energetických službách. Tyto poznatky a porozumění ostatním trhům s uhlíkem jsou také zásadní pro kalibraci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, který by měl být používán rozdílně v zemích, které mají trhy s uhlíkem, a v zemích bez těchto trhů. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Probíhající pandemie COVID-19 nemůže zbrzdit opatření v oblasti změny klimatu, a to ani na evropské, ani na mezinárodní úrovni. To znamená, že by Zelená dohoda pro Evropu měla být realizována v souladu s plánovaným harmonogramem. I sebemenší zpoždění nás vzdaluje od dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050. A co je důležitější, balíčky na podporu oživení musí být v souladu s cílem EU v oblasti klimatu a musí být harmonizovány s cílem Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | EHSV se domnívá, že přijetí článku 6 Pařížské dohody je třeba vnímat jako klíčovou příležitost k posílení opatření v oblasti klimatu v období po roce 2020. Proto EHSV žádá Evropskou komisi, aby získala od členských států jasný mandát k dosažení potřebného kompromisu týkajícího se přijetí pokynů pro výklad článku 6 na konferenci COP26 v roce 2021. |
| --- | --- |

1.1.4

1.2   Regulace obchodu mezi trhy s uhlíkem

| 1.2.1 | Různé trhy s uhlíkem v rámci různých právních řádů vytvářejí různé cenové hladiny uhlíku, aktuálně v rozmezí od 1 až po více než 30 USD za tunu CO2, což znamená, že dvoustranné obchodní toky mezi těmito jednotlivými trhy s uhlíkem by měly tyto rozdíly zohledňovat prostřednictvím specifických mechanismů (kompenzace, adaptace atd.) v odvětvích, která jsou nejnáročnější na energii a čelí největší (výroba oceli, cementu a další). |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Pro EU by měl být tento problém asymetrických cenových hladin uhlíku prioritou. Jsou k dispozici různé možnosti, jak tuto asymetrii zmírnit a ochránit konkurenceschopnost evropského průmyslu, mimo jiné přidělování zdarma, propojení systémů ETS či uhlíkové vyrovnání na hranicích. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | EHSV podporuje politiku Zelené dohody a vyzývá Evropskou komisi, aby předložila různé plánované návrhy během příštích měsíců, včetně návrhu mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích. Takový mechanismus by sice mohl potenciálně přinést rovné podmínky na trhu pro odvětví nejnáročnější na CO2 v EU v porovnání s jejich konkurenty z trhů třetích zemí patřícími k zemím, které nemají ambiciózní politiky v oblasti klimatu, ale jeho účinnost bude do značné míry určována navrženými podrobnostmi provádění, které EHSV se zájmem očekává. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Úvahy o mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích jsou legislativní prioritou současného mandátu Evropské komise a EHSV již k těmto úvahám přispěl s cílem navrhnout nástroj, který bude slučitelný s pravidly WTO, účinný v boji proti změně klimatu a užitečný z hlediska konkurenceschopnosti průmyslu EU (1). Cílem je zároveň zabránit vyrovnávacím opatřením ze strany třetích zemí, a to prostřednictvím procesu konzultací, jehož součástí bude dialog o metodice měření a porovnávání uhlíkových emisí a nejlepších dostupných technologiích. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | V každém případě by taková politická opatření v oblasti klimatu měla být součástí globální komplexní politiky a zahrnovat průmyslová opatření, přístup k financím a investicím, standardizační úsilí, programy výzkumu a vývoje a vzdělávací politiky, s cílem usnadnit přechod na čisté technologie v EU. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Na úrovni členských států by mělo být náležitě organizováno postupné ukončení nejvíce deformujících dotací v oblasti fosilních paliv v EU a mělo by zohlednit potřebu využívat část výnosů z prodeje povolenek ETS k zajištění spravedlivé transformace v regionech závislých na uhlí. Tato politika pomůže EU důrazněji se angažovat v rozvíjejících se vícestranných jednáních WTO o omezení dotací na fosilní paliva. |
| --- | --- |

1.2.6

2.   Vznik řady trhů s uhlíkem ve světě a jejich rysy

2.1   Definice

| 2.1.1 | Stanovování cen uhlíku je jedním z klíčových nástrojů politik ke snižování emisí skleníkových plynů. Jak jej definovala Světová banka: „stanovování cen uhlíku je nástroj, který zachycuje externí náklady emisí skleníkových plynů – náklady emisí, které veřejnost zaplatí, jako například škody na rostlinné výrobě, náklady na zdravotní péči způsobené vlnami horka a sucha a újma na majetku v důsledku záplav a vzestupu hladiny moří – a vytvoří vazbu mezi nimi a jejich zdroji prostřednictvím ceny, obvykle ve formě ceny za emitovaný oxid uhličitý.“ |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Při převodu na politiku může koncept stanovování cen uhlíku získávat různé formy: uhlíkové daně nebo trhu s uhlíkem. Jednou z nejrozšířenějších forem je systém obchodování s emisemi. Jak vysvětluje OECD: „Systém obchodování s emisemi přispívá k ekonomické účinnosti tím, že usnadňuje snížení emisí tam, kde je nejlevnější toho dosáhnout. Znečišťovatelé, pro které je snižování emisí příliš nákladné, si mohou koupit emisní povolenky od znečišťovatelů, kteří je dokáží snižovat při nižších nákladech. Na ‚dokonale‘ fungujícím trhu by byly náklady omezení, které vyvolává další jednotka emisí, vyrovnány a celkové náklady na dosažení daného environmentálního cíle by byly minimalizovány.“ |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Existují dva hlavní typy systémů obchodování: obchodní systém stanovující stropy emisí, kde je pevně stanoven horní limit emisí a emise se buď draží, nebo jsou distribuovány zdarma na základě specifických kritérií, a systém založený na výchozí situaci a kreditech, ve kterém není žádný maximální limit emisí stanoven, ale znečišťovatelé, kteří snižují své emise více, než by jinak byli povinni, získávají „kredity“, které prodávají ostatním subjektům. |
| --- | --- |

2.1.3

2.2   Globální přehled

| 2.2.1 | V současnosti existuje 21 systémů obchodování s emisemi napříč čtyřmi kontinenty, zahrnujících 29 jurisdikcí. Tyto systémy fungují na nadnárodní, národní a nižší než národní (stát, provincie a město) úrovni. Obchodování s emisemi využívají jurisdikce představující 42 % celosvětového HDP. Systémy ETS pokrývají 9 % globálních emisí skleníkových plynů a téměř šestina obyvatel planety žije v oblasti, kde platí systém ETS. Dalších 24 systémů je v současné době vyvíjeno nebo se o nich uvažuje (2). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Stávající systémy ETS jsou:






  — | na nadnárodní úrovni: systém EU ETS, který zahrnuje členské státy EU plus Island, Lichtenštejnsko a Norsko, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

—

na nadnárodní úrovni: systém EU ETS, který zahrnuje členské státy EU plus Island, Lichtenštejnsko a Norsko,

| — | na národní úrovni: Kazachstán, Mexiko, Nový Zéland, Korejská republika, Švýcarsko, |
| --- | --- |

—

na národní úrovni: Kazachstán, Mexiko, Nový Zéland, Korejská republika, Švýcarsko,

| — | na úrovni provincií a států: Kalifornie, Connecticut, Delaware, Fu-ťien, Kuang-tung, Chu-pej, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nové Skotsko, Quebec, Rhode Island, Vermont, |
| --- | --- |

—

na úrovni provincií a států: Kalifornie, Connecticut, Delaware, Fu-ťien, Kuang-tung, Chu-pej, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nové Skotsko, Quebec, Rhode Island, Vermont,

| — | na městské úrovni: Peking, Čchung-čching, Saitama, Šanghaj, Šen-čen, Tchien-ťin, Tokio. |
| --- | --- |

—

na městské úrovni: Peking, Čchung-čching, Saitama, Šanghaj, Šen-čen, Tchien-ťin, Tokio.

| 2.2.3 | EU ETS je největší a nejstarší systém ETS. Zahrnuje přibližně 45 % emisí v EU a byl zaveden v roce 2005. Za ním následují, jak ve smyslu velikosti, tak co data spuštění, Kalifornie a Korea. |
| --- | --- |

2.2.3

2.3   Společné a specifické prvky trhů s uhlíkem

2.3.1   Společné prvky

| 2.3.1.1 | Třebaže nejsou žádné ze systémů ETS identické, některé prvky a možnosti řešení jsou různým systémům společné, nebo se alespoň objevují ve většině případů:






  — | odvětvové pokrytí: většina systémů ETS zahrnuje energetická a průmyslová odvětví, což ve většině zemí představuje významný podíl vnitrostátních emisí skleníkových plynů, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1

—

odvětvové pokrytí: většina systémů ETS zahrnuje energetická a průmyslová odvětví, což ve většině zemí představuje významný podíl vnitrostátních emisí skleníkových plynů,

| — | pravidla pro přidělování: většina systémů dělí přidělování emisních povolenek na přidělování zdarma a obchodování formou aukce, |
| --- | --- |

—

pravidla pro přidělování: většina systémů dělí přidělování emisních povolenek na přidělování zdarma a obchodování formou aukce,

| — | pravidla týkající se úniku uhlíku a konkurenceschopnosti: většina systémů přiděluje povolenky bezplatně subjektům pověřeným dodržováním v odvětvích považovaných za riziková z hlediska úniku uhlíku jako způsob, jak zachovat jejich konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

—

pravidla týkající se úniku uhlíku a konkurenceschopnosti: většina systémů přiděluje povolenky bezplatně subjektům pověřeným dodržováním v odvětvích považovaných za riziková z hlediska úniku uhlíku jako způsob, jak zachovat jejich konkurenceschopnost.

2.3.2   Specifické prvky

| 2.3.2.1 | Zpravidla jsou však mezi jednotlivými ETS rozdíly, zejména pokud jde o specifické koncepční prvky:






  — | odvětvové pokrytí: přesné odvětvové pokrytí se mezi jednotlivými systémy ETS liší. Některé ETS například zahrnují pouze odvětví energetiky, zatímco jiné přesahují rámec energetiky a průmyslu a pokrývají další odvětví, jako například odpadové hospodářství, dopravu, tuzemskou leteckou dopravu, stavebnictví a lesnictví, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1

—

odvětvové pokrytí: přesné odvětvové pokrytí se mezi jednotlivými systémy ETS liší. Některé ETS například zahrnují pouze odvětví energetiky, zatímco jiné přesahují rámec energetiky a průmyslu a pokrývají další odvětví, jako například odpadové hospodářství, dopravu, tuzemskou leteckou dopravu, stavebnictví a lesnictví,

| — | ustanovení o stabilitě trhu: několik systémů ETS má ustanovení o stabilitě trhu, která mohou mít formu horních a dolních mezí ceny a rezerv povolenek, |
| --- | --- |

—

ustanovení o stabilitě trhu: několik systémů ETS má ustanovení o stabilitě trhu, která mohou mít formu horních a dolních mezí ceny a rezerv povolenek,

| — | ustanovení o pružnosti: dostupnost a pravidla pro ustanovení o pružnosti, jako například bankovnictví, půjčování a využívání mezinárodních kreditů, se mezi jednotlivými systémy ETS liší, |
| --- | --- |

—

ustanovení o pružnosti: dostupnost a pravidla pro ustanovení o pružnosti, jako například bankovnictví, půjčování a využívání mezinárodních kreditů, se mezi jednotlivými systémy ETS liší,

| — | cena uhlíku: v ETS cena uhlíku stanovena není (s výjimkou specifických cenových regulací, jako jsou horní a dolní meze ceny), je určována tržní rovnováhou a dynamikou. Ceny v různých ETS se tedy pohybují od několika málo eur až po více než 30 EUR za tunu, |
| --- | --- |

—

cena uhlíku: v ETS cena uhlíku stanovena není (s výjimkou specifických cenových regulací, jako jsou horní a dolní meze ceny), je určována tržní rovnováhou a dynamikou. Ceny v různých ETS se tedy pohybují od několika málo eur až po více než 30 EUR za tunu,

| — | pokles stropů: meziroční míra poklesu stropů je napříč systémy různá a odráží ambicióznost dlouhodobého cíle snížení emisí dané země, |
| --- | --- |

—

pokles stropů: meziroční míra poklesu stropů je napříč systémy různá a odráží ambicióznost dlouhodobého cíle snížení emisí dané země,

| — | úniky uhlíku a pravidla pro konkurenceschopnost: specifická pravidla pro úniky uhlíku, jakož i odvětví, které tato pravidla upravují, se v různých ETS liší, |
| --- | --- |

—

úniky uhlíku a pravidla pro konkurenceschopnost: specifická pravidla pro úniky uhlíku, jakož i odvětví, které tato pravidla upravují, se v různých ETS liší,

| — | využití výnosů: výnosy z dražeb povolenek lze využít různými způsoby. V některých systémech jsou využívány ke konkrétním účelům, například k podpoře výzkumu a vývoje, kompenzaci dotčeným subjektům atd., zatímco v jiných systémech plynou do celkového veřejného rozpočtu. V EU by členské státy měly využívat nejméně 50 % výnosů z dražeb na účely související s klimatem a energetikou. |
| --- | --- |

—

využití výnosů: výnosy z dražeb povolenek lze využít různými způsoby. V některých systémech jsou využívány ke konkrétním účelům, například k podpoře výzkumu a vývoje, kompenzaci dotčeným subjektům atd., zatímco v jiných systémech plynou do celkového veřejného rozpočtu. V EU by členské státy měly využívat nejméně 50 % výnosů z dražeb na účely související s klimatem a energetikou.

2.4   Rychlý přehled EU ETS, prvního a největšího trhu s uhlíkem

| 2.4.1 | Systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) je první a největší obchodní systém stanovující stropy emisí pro snižování emisí skleníkových plynů (3). EU ETS byl vytvořen a rozšířen během tří po sobě jdoucích fází: fáze I (2005 až 2007), fáze II (2008 až 2012, odpovídá prvnímu období závazku podle Kjótského protokolu), fáze III (2013 až 2020, odpovídá druhému období závazku podle Kjótského protokolu) (4). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Nadcházející fáze IV bude zahájena v roce 2021 a bude trvat do roku 2030. EU ETS zahrnuje přibližně 11 000 elektráren, výrobních závodů a dalších stacionárních zařízení, jakož i činnosti v oblasti letectví v 30 státech: ve 27 členských státech EU a na Islandu, v Lichtenštejnsku a Norsku. Celkem je do EU ETS zahrnuto přibližně 45 % z celkového objemu emisí skleníkových plynů v EU (5). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Rámec politiky EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, přijatý v říjnu 2014, znovu potvrzuje evropskou strategii dekarbonizace a prodlužuje její cíle v oblasti dekarbonizace za rok 2020, včetně cíle snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 40 % (oproti úrovním z roku 1990) do roku 2030. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Příspěvkem EU ETS k dosažení výše uvedených snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 je snížení emisí o 43 % (oproti roku 2005) v odvětvích, na která se EU ETS vztahuje (6). Fáze IV EU ETS bude probíhat od roku 2021 do roku 2030. Cílem fáze IV je zrychlit tempo snižování emisí, vypracovat lépe zacílená pravidla týkající se úniku uhlíku a financovat nízkouhlíkové inovace a modernizaci odvětví energetiky (7). Evropská komise zavedla nová pravidla s cílem reformovat EU ETS před zahájením fáze IV, a zejména sjednotit trajektorii snižování stropů s cílem snížení emisí do roku 2030. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Doplňková opatření v rámci globální politiky EU v oblasti klimatu

| 2.5.1 | Na úrovni EU není EU ETS jedinou celounijní politikou, která byla zavedena k dosažení jejího cíle v oblasti klimatu a energetiky do roku 2020. Balíček opatření EU pro oblast klimatu a energetiky do roku 2020 stanoví tři různé cíle, které mají být do roku 2020 splněny:






  — | snížení emisí skleníkových plynů o 20 % oproti úrovni emisí z roku 1990, |
| --- | --- | --- |

2.5.1

—

snížení emisí skleníkových plynů o 20 % oproti úrovni emisí z roku 1990,

| — | 20 % podíl energie z obnovitelných zdrojů v energetickém mixu EU, |
| --- | --- |

—

20 % podíl energie z obnovitelných zdrojů v energetickém mixu EU,

| — | zvýšení energetické účinnosti o 20 %. |
| --- | --- |

—

zvýšení energetické účinnosti o 20 %.

| 2.5.2 | I když byl EU ETS považován za hlavní politický nástroj dekarbonizace evropského hospodářství a dosažení prvního cíle, byly ke splnění druhého a třetího cíle provedeny směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (RED) a směrnice o energetické účinnosti (EED). |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Navíc řada členských států zavedla doplňkové a vzájemně se překrývající politiky na úrovni států, zejména ve formě stanovení dolních cenových mezí a postupného ukončování využívání uhlí. V zájmu zajištění účinné regulace je důležité se vyhnout negativním dopadům doplňkových a překrývajících se politik. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Provádění doplňkových a překrývajících se politik může mít významný dopad na fungování trhu s uhlíkem v EU. Prudké snížení emisí na základě těchto politik by přineslo snížení poptávky po emisních povolenkách a v důsledku narušilo tržní rovnováhu. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | Tento účinek lze do jisté míry zmírnit prostřednictvím rezervy tržní stability, která začala fungovat v lednu 2019 a jejímž cílem je absorbovat přebytek povolenek, které se na trhu akumulují. V letech 2019–2023 absorbuje MSR 24 % přebytku. Toto číslo se po roce 2024 sníží na 12 % a od roku 2023 již nebudou povolenky držené v MSR nad rámec celkového počtu povolenek vydražených v předcházejícím roce platné. Je nicméně klíčové zajistit větší transparentnost a srovnatelnost takovýchto překrývajících se politik s EU ETS a tam, kde je dopad významný, minimalizovat případné nepříznivé dopady. |
| --- | --- |

2.5.5

| 2.5.6 | Otázka dotací na fosilní paliva udělovaných na vnitrostátní a regionální úrovni by měla vzhledem k jejich objemu získat v rámci agendy EU vyšší prioritu: jedná se až o 300 miliard EUR ročně, což odpovídá jedné třetině celkových investic do Zelené dohody a znamená proaktivnější zapojení EU do rozvíjejících se jednání na půdě WTO o postupném ukončování udělování dotací na fosilní paliva po celém světě. |
| --- | --- |

2.5.6

| 2.5.7 | EHSV zároveň označil obnovitelné energie za skvělý nástroj regionálního rozvoje (biomasa, vítr, solární energie, atd.) Hlavním problémem bylo, jak obě politiky, tj. postupné ukončování udělování dotací na energie z fosilních paliv (uhlí, ropa) a zavádění pobídek pro energii z obnovitelných zdrojů, zkombinovat. |
| --- | --- |

2.5.7

3.   Výzvy a příležitosti pro budoucnost trhů s uhlíkem

| 3.1 | COVID-19 a jeho dopady na politiku v oblasti klimatu |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | V EU přinesla omezující opatření pokles emisí oxidu uhličitého (CO2) o 58 % denně (8). Pokud by tato opatření trvala po dobu 45 dnů a ve většině členských států, bylo by možné snížit emise CO2 za rok 2020 o 45 megatun, což představuje 5 % ročních emisí v EU. V silniční a letecké dopravě jsou denní emise desetkrát nižší než obvykle, v energetice pokles dosahuje 40 %. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Očekává se, že současný pokles emisí bude pouze dočasný a EU bude v oblasti dekarbonizace záhy čelit týmž výzvám (9). To znamená, že by Zelená dohoda pro Evropu měla být realizována v souladu s plánovaným harmonogramem. I sebemenší zpoždění nás vzdaluje od dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Tržní nástroje ke snižování emisí skleníkových plynů vykazují vysokou odolnost vůči dopadům pandemie COVID-19. Ceny emisních povolenek klesly, což odráží nižší očekávanou poptávku a pro postižené podniky představuje krátkodobou úlevu. Opatření ke stabilizaci trhu, která jsou součástí většiny stávajících systémů obchodování s emisemi, zajišťují, aby pokles cen uhlíku nepřesáhl určitou mez a aby se nezměnil ve střednědobý nebo dlouhodobý. Je důležité zajistit, aby byla tato opatření přiměřená tak, aby vlivu pandemie COVID-19 odolala. To je důležité pro zajištění dlouhodobé jistoty ohledně cen uhlíku. Regulační orgány byly navíc schopny zajistit flexibilitu u dodržování pravidel a regulačních lhůt v době, kdy byla situace velmi nepříznivá. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Přijetí společných pravidel pro uplatnění plného potenciálu trhů s uhlíkem (článek 6 Pařížské dohody) |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Pařížská dohoda, přijatá v prosinci 2015, připravila půdu pro opatření v oblasti změny klimatu sahající až do poloviny století, možná i mnohem dál. Podle Pařížské dohody se očekává, že zúčastněné státy předloží vnitrostátně stanovené příspěvky vyjadřující jejich příspěvek k celkovému cíli této dohody. Vnitrostátně stanovené příspěvky jsou poměrně rozmanité, zpravidla však zahrnují cíl snížení emisí během příštích deseti let. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Článek 6 Pařížské dohody usiluje o vytvoření rámce pro spolupráci států při naplňování vnitrostátně stanovených příspěvků, a to i prostřednictvím tržních přístupů. Má proto potenciál vytvořit rámec pro vznik mezinárodního trhu s uhlíkem podle Pařížské dohody. A co je důležitější, může být klíčovým impulzem pro vznik a rozšiřování politik stanovování ceny uhlíku a systémů obchodování s emisemi. Prostřednictvím článku 6 budou moci státy, které provozují ETS, svůj systém provázat s jiným ETS a tuto vazbu využít jako způsob dosažení svého vnitrostátně stanoveného příspěvku. Státy budou rovněž moci získat mezinárodní kredity, které budou moci využít k dosažení souladu se svými vnitrostátními politikami prostřednictvím mezinárodního tržního rámce. V rámci jednání smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) se nepodařilo přijmout pokyny pro praktické uplatnění článku 6 na konferenci COP24 v roce 2018 ani COP25 v roce 2019, a to vinou zásadních rozporů mezi některými stranami. Přijetí pokynů podle článku 6 je nyní zařazeno na program konference COP26 a je klíčové, aby byl tento proces završen bez dalších prodlev. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Jednání o ambiciózní a vyvážené dvoustranné dohodě mezi EU-27 a trhy s uhlíkem ve Spojeném království |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | V Evropské komisi panuje shoda, že Spojené království by v otázkách souvisejících se změnou klimatu mělo být respektovaným partnerem. Zároveň však panuje také přesvědčení, že má-li toto řešení být trvalé, je nutné do této dohody zakotvit jasná ustanovení o boji proti změně klimatu s cílem vymezit manévrovací prostor, v jehož rámci se Spojené království může vyvíjet odlišně od pravidel EU. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Přístup EU je založen na čtyřech prvcích:






  — | Pařížská dohoda by měla být klíčovým prvkem dohody o volném obchodu. To znamená, že by jedna ze stran mohla pozastavit plnění Smlouvy v případě, že by druhá strana dané ustanovení porušila. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

—

Pařížská dohoda by měla být klíčovým prvkem dohody o volném obchodu. To znamená, že by jedna ze stran mohla pozastavit plnění Smlouvy v případě, že by druhá strana dané ustanovení porušila.

| — | Obě strany by měly potvrdit své závazky ke klimatické neutralitě do roku 2050: Spojené království již tento závazek vnitrostátně zakotvilo zákonem, domníváme se však, že ustanovení o budoucí dohodě mezi EU a Spojeným královstvím by tento závazek upevnilo. |
| --- | --- |

—

Obě strany by měly potvrdit své závazky ke klimatické neutralitě do roku 2050: Spojené království již tento závazek vnitrostátně zakotvilo zákonem, domníváme se však, že ustanovení o budoucí dohodě mezi EU a Spojeným královstvím by tento závazek upevnilo.

| — | Rovné podmínky a doložka o zachování úrovně ochrany: jedná se o prvek, který je pro EU zásadní. Pokud chceme, aby toto partnerství i do budoucna obstálo, musíme zajistit, aby budoucí vlády ve Velké Británii nesnižovaly současné vysoké standardy, které v boji proti změně klimatu máme. |
| --- | --- |

—

Rovné podmínky a doložka o zachování úrovně ochrany: jedná se o prvek, který je pro EU zásadní. Pokud chceme, aby toto partnerství i do budoucna obstálo, musíme zajistit, aby budoucí vlády ve Velké Británii nesnižovaly současné vysoké standardy, které v boji proti změně klimatu máme.

| — | Vytvoření systému stanovení cen uhlíku ve Spojeném království: Spojené království se rozhodlo vystoupit z ETS. V roce 2019 Spojené království představovalo 7 % celkových povolenek ETS, a v některých odvětvích, například v letectví, jejich podíl dosahoval 19 %. Je proto klíčové, aby Spojené království vybudovalo svůj vlastní trh, který bude dbát na soulad se systémem EU. Dne 1. června předložilo Spojené království návrh na vytvoření domácího ETS. EU je otevřena možnosti dohody o propojení mezi budoucím UK ETS a EU ETS, pokud takové propojení nebude narušovat integritu EU ETS. |
| --- | --- |

—

Vytvoření systému stanovení cen uhlíku ve Spojeném království: Spojené království se rozhodlo vystoupit z ETS. V roce 2019 Spojené království představovalo 7 % celkových povolenek ETS, a v některých odvětvích, například v letectví, jejich podíl dosahoval 19 %. Je proto klíčové, aby Spojené království vybudovalo svůj vlastní trh, který bude dbát na soulad se systémem EU. Dne 1. června předložilo Spojené království návrh na vytvoření domácího ETS. EU je otevřena možnosti dohody o propojení mezi budoucím UK ETS a EU ETS, pokud takové propojení nebude narušovat integritu EU ETS.

| 3.4 | Poučení z Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) a příležitosti k dvoustranné spolupráci v oblasti klimatu |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Ustanovení, které propojuje obchod a životní prostředí, lze nalézt v článku 24.4 CETA, kde Kanada a EU stvrzují svůj závazek k provádění mnohostranných dohod, jichž jsou smluvní stranou. Toto ustanovení by mohlo pomoci překlenout problémy v jednáních mezi Kanadou a EU o provádění mnohostranných environmentálních dohod tam, kde tyto státy sdílejí společné zájmy, a také být základem k tomu, aby Kanada a EU vypracovaly nebo vedly nové iniciativy spolupráce v oblasti klimatu podle Pařížské dohody. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Článek 22.3 CETA vyzývá ke spolupráci mezi Kanadou a EU v oblasti obchodu na podporu udržitelného rozvoje. Pracovní plán podle článku 24 zahrnuje spolupráci v otázkách dopadu obchodu a investic na politiku životního prostředí a řešení obchodních aspektů klimatického režimu, jako jsou například trhy s uhlíkem nebo přechod na čisté technologie a jejich rozvoj. Článek 24.12 obsahuje seznam deseti oblastí, které jsou příkladem možné spolupráce smluvních stran v otázkách životního prostředí, přičemž některým by CETA mohla sloužit jako platforma pro „multilateralizaci“ rozvoje vnitrostátních politik. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Společná práce EU a Kanady na mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích je jedna z oblastí potenciální spolupráce „na obchodních aspektech stávajícího i budoucího mezinárodního systému pro změnu klimatu“. Tato spolupráce by mohla probíhat v oblasti sdílení informací a dohod o osvědčených postupech, například v oblasti výpočtu obsahu uhlíku u obchodovaného zboží nebo slaďování metod pro řešení konkurenceschopnosti a úniků v odvětvích, která jsou náročná na emise a čelí velké konkurenci a na která se v současné době vztahují vnitrostátní systémy souladu pro obchodování s emisemi v Kanadě a EU. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | S podporou dotčených odvětví, jako je výroba cementu nebo hliníku, by navíc mohly vzniknout životaschopné příležitosti pro společné pilotní projekty odvětvové spolupráce mezi EU a Kanadou ohledně koncepce ETS a přístupů k ochraně konkurenceschopnosti a zabránění únikům (například společná měřítka a metodiky pro výpočet přidělování zdarma, společné mechanismy uhlíkového vyrovnání na hranicích atd.). |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.5 | Poučení z rozšíření odvětvové oblasti působnosti: doprava a pohonné hmoty |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | S tím, jak EU zkoumá budoucí úpravy svého EU ETS, je třeba věnovat značnou a bedlivou pozornost koncepci trhů a zavádění zkušeností z režimů obchodování s emisemi do praxe na nižší než celostátní úrovni v Severní Americe. Jedna konkrétní oblast, která přináší pro EU cenné poznatky, souvisí s tím, jak Kalifornie a Quebec rozšířily působnost svého ETS tak, aby zahrnoval i odvětví dopravy a pohonných hmot. Od roku 2015 distributoři pohonných hmot pro dopravu, zemního plynu a dalších paliv v Kalifornii a Quebecu dodržují povinnosti v oblasti souladu se společným programem stanovujícího stropy emisí s názvem Západní iniciativa pro klima (WCI). Dotčené subjekty z tohoto odvětví nedostávají povolenky zdarma, ale jsou povinny si je zakoupit prostřednictvím čtvrtletně státem organizovaných dražeb či na soukromém sekundárním trhu. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Jiný vývoj ve Spojených státech, který stojí za pozornost, je Dopravně-klimatická iniciativa (10) (TCI), regionální spolupráce dvanácti severovýchodních a středoatlantických států Spojených států a District of Columbia, jejímž cílem je zlepšit dopravu, rozvíjet ekonomiku využívající čisté energie a snížit emise uhlíku z odvětví dopravy. Tato iniciativa vychází z vedoucího postavení regionu v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v odvětví energetiky prostřednictvím programu slučitelnosti stanovujícího stropy emisí na úrovni regionů – Regionální iniciativy v oblasti skleníkových plynů (RGGI), která byla zahájena v roce 2009. Za situace, kdy třetina všech emisí skleníkových plynů z jurisdikcí TCI pochází z odvětví dopravy, pracují zúčastněné státy v průběhu roku 2020 na vytvoření přístupu „modelového pravidla“ založeného na spolupráci včetně doporučení pro koncepci programu ETS, který by řešil aktuálně nezahrnuté – a rostoucí – emise z tohoto odvětví. V rámci nového nebo rozšířeného programu (programů) ETS je záměrem zavést počáteční období souladu, a to již od roku 2022. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Klimatické i ekonomické přínosy rozšíření ETS na více odvětví jsou zjevné: čím větší a širší trh, tím širší okruh účastníků trhu, možností snižování emisí, technologických inovací a vyšší účinnost, což má za následek nižší programové náklady a náklady na tunu snížení a širší portfolio snižování emisí, čistých financí a investic. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   Výzvy pro politiky EU v oblasti klimatu a průmyslu

4.1   Úspěšná revize systému ETS

| 4.1.1 | Rámec politiky EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 přijatý v říjnu 2014 stanoví následující cíle:






  — | dosáhnout (ve srovnání s rokem 1990) alespoň 40 % snížení emisí skleníkových plynů, |
| --- | --- | --- |

4.1.1

—

dosáhnout (ve srovnání s rokem 1990) alespoň 40 % snížení emisí skleníkových plynů,

| — | dosáhnout nejméně 27 % podílu energie z obnovitelných zdrojů, |
| --- | --- |

—

dosáhnout nejméně 27 % podílu energie z obnovitelných zdrojů,

| — | zlepšit alespoň o 27 % energetickou účinnost. |
| --- | --- |

—

zlepšit alespoň o 27 % energetickou účinnost.

| 4.1.2 | V rámci Zelené dohody pro Evropu představené v prosinci 2019 má Evropská komise plány navýšit cíl EU pro rok 2030, což platí i pro EU ETS. Cílem je zvýšit celkový 40 % cíl snížení na 50 nebo 55 % tak, aby emise EU směřovaly k dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050. Předpokládá se, že komplexní a podrobný plán na zvýšení cílů do roku 2030 bude předložen v říjnu 2020 a konkrétní návrhy na revizi relevantních legislativních opatření pak v červnu 2021. Součástí těchto návrhů bude revize směrnice o EU ETS, případně ve spojení s revizí rezervy tržní stability. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | To znamená, že cíl EU ETS pro rok 2030 a pravidla systému budou v následujících letech podrobeny důkladné revizi. V rámci provádění této revize bude rozhodující věnovat pozornost klíčovým prvkům EU ETS a tomu, jak ovlivňují evropský průmysl. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Koncepce a provádění mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích

| 4.2.1 | Myšlenka uhlíkové daně na hranicích EU byla součástí programu Ursuly von der Leyen již v době, kdy byla kandidátkou. Od jejího jmenování předsedkyní Evropské komise je tato úvaha o mechanismech uhlíkového vyrovnání EU, které by mohlo mít různé podoby – daně, zrcadlové ETS nebo normy –, pro Evropskou komisi prioritou. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | GŘ TAXUD zahájilo v březnu 2020 konzultace s cílem shromáždit názory všech zainteresovaných stran. Výsledky těchto konzultací i diskusí s odborníky z členských států budou základem pro vypracování legislativního návrhu na jaře 2021. Budoucí opatření v souvislosti s uhlíkem by měla být v souladu s pravidly WTO a dalšími mezinárodními povinnostmi EU. To v zásadě znamená, že podle judikatury musí být nediskriminační a přiměřená. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | EHSV doporučuje Komisi, aby prohloubila své úvahy ohledně různých možností politiky, jako jsou reformovaný systém obchodování s emisemi, uhlíkové vyrovnání na hranicích či sazba DPH upravená podle uhlíkové náročnosti, a aby je porovnala s ohledem na:






  — | vliv na únik uhlíku či ztrátu investic v budoucnosti v případě vyšších cen a nižší dostupnosti povolenek systému ETS v EU, |
| --- | --- | --- |

4.3

—

vliv na únik uhlíku či ztrátu investic v budoucnosti v případě vyšších cen a nižší dostupnosti povolenek systému ETS v EU,

| — | právní jistotu dodržování pravidel WTO, |
| --- | --- |

—

právní jistotu dodržování pravidel WTO,

| — | přijatelnost na straně obchodních partnerů, |
| --- | --- |

—

přijatelnost na straně obchodních partnerů,

| — | technickou proveditelnost, zejména s ohledem na existenci celosvětově přijímaných účetních standardů a norem pro měření a spolehlivých a uznávaných databází (11). |
| --- | --- |

—

technickou proveditelnost, zejména s ohledem na existenci celosvětově přijímaných účetních standardů a norem pro měření a spolehlivých a uznávaných databází (11).

4.4   Výhody mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích EU

| 4.4.1 | Tento mechanismus ochrání energeticky náročné společnosti z EU (např. výrobce oceli a cementu) před levnějším dovozem z třetích zemí, které nemají žádnou nebo jen slabší politiku ochrany klimatu (žádný trh s uhlíkem, žádné stanovování ceny uhlíku). Toto vyrovnávání by obnovilo rovné podmínky mezi společnostmi z EU a společnostmi z třetích zemí, přičemž může mít například formu cla na dovážené zboží založeného na průměrných cenách v EU ETS. Takovéto mechanismy pomohou zabránit únikům uhlíku a v případě energeticky náročných odvětví předejít tzv. závodu ke dnu, přičemž se současně ochrání konkurenceschopnost průmyslu v EU a sníží konkurenční výhoda levných uhlíkově náročnějších dovezených produktů. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | S ohledem na to, že EU představuje 10 % světových emisí skleníkových plynů, by mohl takový mechanismus zároveň vyslat pozitivní signál podobně smýšlejícím státům obchodujícím s EU (Kanada, Spojené království, Švýcarsko), které by mohly těžit ze vzájemného uznání jejich vlastního ETS a z toho, že by jejich domácí společnosti byly zproštěny povinnosti platit při vývozu do EU-27 clo. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Tím by EU zajistila soulad svých vnitřních i vnějších závazků a zlepšila svou politiku v oblasti klimatu při revizi směrnice o energetické účinnosti s cílem naplnit závazek snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 50 až 55 % oproti úrovni roku 1990 a do roku 2050 dosáhnout uhlíkové neutrality. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Tato potenciální opatření na hranicích v souvislosti s uhlíkem by mohla být alternativou stávajících opatření, která řeší riziko úniku uhlíku v rámci systému obchodování s emisemi EU (bezplatné povolenky v rámci kvót CO2 udělované na základě hloubkové analýzy emisního profilu, nejlepších dostupných technologií atd.). Probíhá diskuse o tom, zda by opatření pro uhlíkové vyrovnání na hranicích nahradilo stávající opatření na ochranu konkurenceschopnosti v jiném nebo stejném odvětví, nebo fungovalo souběžně. Současně je důležité pochopit, jaké by mohly být dopady na vývoz a dovoz elektrické energie v rámci propojených sítí. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Nevýhody mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích EU

| 4.5.1 | Využití opatření pro uhlíkové vyrovnání na hranicích může vyvolat odvetu třetích zemí dodávajících suroviny do EU, například Spojených států, Číny nebo Indie, což bude mít za následek nové překážky obchodu v situaci, kdy vinou pandemie COVID-19 dojde k masivnímu poklesu světového obchodu – podle posledního sdělení WTO mezi 18 a 32 %. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Využití mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích by rovněž mohlo ohrozit mnohostranný přístup UNFCCC a mohlo by být vnímáno jako zřeknutí se mezinárodní spolupráce ve prospěch jednostrannějších přístupů. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Některé suroviny dovážené z třetích států, které nemají kvalitní politiky v oblasti klimatu, budou pro jejich kupce v EU dražší. To znamená, že cenová konkurenceschopnost některých velkých evropských výrobních společností (v automobilovém a stavebním průmyslu), které tyto suroviny zpracovávají, může poklesnout a současně může být postižen vývoz hotového zboží z EU. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Odvětvové pokrytí mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích se může lišit od pokrytí stávajících opatření na ochranu konkurenceschopnosti: potenciální pokrytí opatření pro uhlíkové vyrovnání na hranicích může být omezeno na odvětví, jako je výroba cementu a oceli, kde je riziko úniku uhlíku nejvyšší, zatímco odvětvové pokrytí opatření týkající se úniku uhlíku bude širší (například chemické látky, barvení a konečná úprava textilu). |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Odvětvový přístup

| 4.6.1 | Odvětví výroby oceli v EU je pod tlakem tvrdé globální konkurence výrobců oceli z Číny, Turecka, Alžírska nebo Íránu, které nemají ETS, jenž by se na toto odvětví vztahoval, a dosud do EU vyvezly již 30 milionů tun oceli. Evropské ocelářské sdružení (Eurofer) podporuje zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích z environmentálních, ekonomických i právních důvodů a domnívá se, že je to podmínka toho, aby nedocházelo k riziku úniků uhlíku. Tento mechanismus by se měl vztahovat na ocelové hotové výrobky a polotovary a měl by vycházet z vhodného účetního systému, který bude měřit stopu CO2 u výrobků, a to formou „dohod o rovnocennosti“ s třetími zeměmi, a bude během přechodného období existovat současně s přidělováním zdarma v rámci kvót v EU ETS. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Evropské odvětví výroby cementu (CEMbureau) vítá myšlenku mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích vzhledem k vysokému riziku úniku uhlíku v tomto odvětví EU s nízkými maržemi. Toto odvětví, které se podílí na cyklu dlouhodobých investic s cílem dosáhnout cíle klimatické neutrality do roku 2050, stanoví několik podmínek, například transparentní metodiku, soulad těchto opatření s WTO, široké odvětvové pokrytí, kdy se ETS bude vztahovat na všechna odvětví, a současná existence s přidělováním zdarma v rámci kvót do roku 2030. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Dialog s třetími zeměmi

| 4.7.1 | EHSV podporuje zahájení dialogu s třetími zeměmi s cílem projednat obsah a dopad opatření pro uhlíkové vyrovnání na hranicích na jejich vývoz do EU. Tento dialog by měl mít jinou podobu v případě zemí, které mají ambiciózní klimatickou politiku (například Kanada), než v případě jiných zemí, které takovou ambiciózní klimatickou politiku nemají (Spojené státy, Čína, Rusko). |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Víme, že například administrativa Spojených států vývoj úvah o mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích velmi bedlivě sleduje. V rámci procesu hodnocení obchodní politiky EU na půdě WTO již někteří představitelé Spojených států vyjádřili své znepokojení ohledně opatření pro uhlíkové vyrovnání na hranicích uplatňovaných EU. |
| --- | --- |

4.7.2

4.8   Konečný cíl globálního stanovování cen uhlíku

| 4.8.1 | EHSV trvá na tom, že v zájmu boje proti klimatické krizi je nutné kombinovat a harmonizovat různé dostupné nástroje. Vzhledem k tomu, že mezinárodní organizace a společnosti se domnívají, že stanovování cen uhlíku je klíčové pro dosažení účinného pokroku v boji proti změně klimatu a při vytváření atraktivního prostředí pro investice v dlouhodobém horizontu s cílem urychlit ekologickou transformaci veřejného i soukromého sektoru (průmysl, doprava, bydlení, zemědělství atd.), se EHSV zasazuje o harmonizaci přístupů uplatňovaných v jednotlivých právních řádech, kdy konečným výsledkem by mělo být vytvoření srovnatelného cenového signálu napříč jednotlivými právními řády. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Po dobu přechodného období před přijetím srovnatelného cenového signálu a také společně schválené metodiky pro měření uhlíkové stopy by měly být regionální systémy stanovování ceny uhlíku mezi podobně smýšlejícími zeměmi postupně harmonizovány (EU-27, Spojené království, Švýcarsko, Latinská Amerika, středozápad Spojených států, jihovýchodní Asie a další). Vytvoření takových regionálních trhů s uhlíkem přinese společnou infrastrukturu trhu s uhlíkem (jakýsi jednotný trh s uhlíkem), zatímco vůči třetím zemím lze uplatnit specifické mechanismy opatření v souvislosti s uhlíkem. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | V každém případě je nutné zřídit výjimku WTO, která nastaví pravidla, podle nichž tyto mechanismy uhlíkového vyrovnání na hranicích (uhlíková daň, zrcadlové ETS, normy) musí být zřízeny a fungovat v souladu s klíčovými zásadami WTO, kterými jsou proporcionalita a nediskriminace, aby nedošlo ke vzniku uhlíkové války mezi státy a regionálními celními uniemi. |
| --- | --- |

4.8.3

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677.

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning? (10 let obchodování s emisemi v Evropě – na cestě k novému začátku?), květen 2015, http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 3.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 3.

6

(7)  Evropská komise (Opatření v oblasti klimatu): Revize 4. fáze (2021–2030), poslední přístup v březnu 2018, https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en.

7

(8)  Sia Partners: CO2 emissions in the EU (Emise CO2 v EU), 1. dubna 2020.

8

2

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 7. května 2020.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 1.

11

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/131

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Posilování neziskových sociálních podniků jako základního pilíře sociálně spravedlivé Evropy

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 429/18)

| Zpravodaj: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Krzysztof BALON

| Konzultace | německé předsednictví Rady, 18. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 4. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 211/3/5 |

Konzultace

německé předsednictví Rady, 18. 2. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

4. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

211/3/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Vzhledem k úloze neziskových sociálních podniků při vytváření sociálního rozměru Evropské unie (EU) a provádění evropského pilíře sociálních práv mj. – a především – v krizových situacích se Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) zasazuje o posílení a cílenou podporu zejména takových sociálních podniků a dalších organizací sociální ekonomiky, které případné zisky v plném rozsahu znovu investují do plnění veřejné služby, resp. na neziskové účely. Navíc by se měla zlepšit jejich viditelnost na celoevropské úrovni. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V právních systémech mnoha členských států již existují předpisy, jimiž byl zaveden status obecné prospěšnosti použitelný i na sociální podniky. EHSV proto chce vyzvat všechny ostatní členské státy, aby ve svém vnitrostátním právu zakotvily odpovídající právní předpisy. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po vzoru protokolu č. 26 o službách obecného zájmu by k SFEU měl být navíc připojen také protokol o různých typech podniků, v němž by měla být stanovena zvláštní definice neziskových sociálních podniků. EHSV dále vyzývá členské státy, aby tuto změnu zohlednily při budoucí revizi Smlouvy. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Neziskové sociální podniky a obdobné neziskové organizace je třeba posílit tím, že budou mít v předpisech upravujících zadávání veřejných zakázek přednost před státními a komerčními uchazeči při poskytování sociálních služeb obecného zájmu. V této souvislosti je třeba mít při zadávání veřejných zakázek na zřeteli zejména specifické oblasti činnosti neziskových sociálních podniků při poskytování sociálních služeb, např. při poskytování péče a zdravotní péče. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dále se EHSV zasazuje o možnost poskytovat podporu určenou výlučně neziskovým organizacím, aniž by došlo k porušení pravidel EU pro poskytování státní podpory. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Stávající prahová hodnota stanovená v nařízení de minimis o službách obecného hospodářského zájmu ve výši 500 000 EUR na tři zdaňovací období by měla být výrazně navýšena, například na 800 000 EUR na jedno zdaňovací období. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV se domnívá, že je třeba zavést obecnou výjimku při využívání evropských finančních prostředků s vnitrostátním spolufinancováním. Stejně jako u programů řízených pouze EU by se v této souvislosti v případě vnitrostátního spolufinancování neměla uplatňovat pravidla pro poskytování státní podpory. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Podpora neziskových organizací sociální ekonomiky by měla být rovněž předmětem srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů ve spojení s evropským semestrem. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Neziskové organizace sociální ekonomiky jsou nejen udržitelným obchodním modelem, ale vytvářejí a zachovávají také kvalitní pracovní místa, podporují rovné příležitosti, a to i pro osoby se zdravotním postižením a další sociálně znevýhodněné skupiny lidí, zaručují vysokou míru sociálního zabezpečení a spravedlnosti a podporují digitální a zelenou transformaci. Při posilování sociálního rozměru Evropy je tak sociální ekonomika strategickým spojencem. Činnosti v oblasti sociální ekonomiky by proto měly být obzvláště podporovány z prostředků evropských fondů a měly by se zejména stát samostatným, specifickým cílem podpory poskytované z fondu ESF+. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV prohlašuje, že je připraven ujmout se funkce iniciátora a koordinátora při diskusi o úloze neziskových sociálních podniků v souvislosti s prováděním fondu na podporu oživení po koronavirové krizi a v rámci akčního plánu pro sociální ekonomiku 2021 a o souvisejícím nutném přepracování právních a fiskálních rámcových podmínek. |
| --- | --- |

1.10

2.   Úvod

| 2.1 | Spolková vláda Spolkové republiky Německo požádala dne 18. února 2020 v rámci příprav na německé předsednictví Rady EU v druhé polovině roku 2020 EHSV o vypracování stanoviska Posilování neziskových sociálních podniků jako základního pilíře sociálně spravedlivé Evropy. Německá vláda tak zdůraznila význam obecného prospěchu jakožto společné evropské základní hodnoty i v oblasti hospodářských činností a vysoký inovační potenciál podniků sociální ekonomiky sloužících cílům obecného prospěchu, jejichž těžištěm působnosti je poskytování sociálních služeb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sociální ekonomiku tvoří nejrůznější podniky a organizace, mimo jiné družstva, vzájemné společnosti, sdružení, nadace a sociální podniky, a další právní formy, které jsou specifické pro každý členský stát a které spojují společné hodnoty a zásady (1). I v obdobích hospodářské a sociální krize se ukázalo, že sociální ekonomika v Evropě je mimořádně důležitá a systémově významná. Přispívá k vytváření sociální soudržnosti, k jejímu posilování a zajištění její udržitelnosti. Jako maximálně flexibilní, vstřícný k občanům, inovativní, udržitelný, demokraticky legitimní a efektivní se osvědčil zejména model neziskového poskytování sociálních služeb, v němž mají absolutní prioritu sociální cíle. Neziskové sociální podniky navíc rozhodující měrou přispívají k vytváření rovných příležitostí pro všechny bez ohledu na věk, pohlaví či původ. Zabývají se sociálními potřebami společnosti, které zatím nejsou uspokojovány v rámci veřejných sociálních služeb. EHSV již ve svém dřívějším stanovisku upozornil na skutečnost, že činnost podniků sociální ekonomiky má sloužit obecnému prospěchu a nebýt zaměřena na maximalizaci zisku. Sociální ekonomika tak vytváří kvalitní pracovní místa v sociálně odpovědných podnicích (2) např. v oblasti zdravotní péče, péče nebo péče o děti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vzhledem k rozmanitosti sociální ekonomiky v Evropě neexistuje žádná právně závazná definice „sociálního podniku“ platná pro celou EU. EHSV charakterizuje sociální podniky na základě určitých znaků jako podniky, které:






  — | sledují především sociální cíle, a nikoli vytváření zisku, a mají společenský přínos pro širokou veřejnost nebo její členy; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

sledují především sociální cíle, a nikoli vytváření zisku, a mají společenský přínos pro širokou veřejnost nebo její členy;

| — | vyvíjejí převážně neziskovou činnost, přičemž přebytky jsou v prvé řadě znovu investovány a nejsou rozdělovány mezi soukromé akcionáře nebo vlastníky; |
| --- | --- |

—

vyvíjejí převážně neziskovou činnost, přičemž přebytky jsou v prvé řadě znovu investovány a nejsou rozdělovány mezi soukromé akcionáře nebo vlastníky;

| — | mají různé právní formy a obchodní modely. Jedná se např. o družstva, vzájemné společnosti, dobrovolnické organizace, nadace a podniky zaměřené nebo nezaměřené na vytváření zisku, přičemž se často jedná o kombinaci různých právních forem nebo dochází ke změně právní formy podle potřeby; |
| --- | --- |

—

mají různé právní formy a obchodní modely. Jedná se např. o družstva, vzájemné společnosti, dobrovolnické organizace, nadace a podniky zaměřené nebo nezaměřené na vytváření zisku, přičemž se často jedná o kombinaci různých právních forem nebo dochází ke změně právní formy podle potřeby;

| — | jsou tržními subjekty, jež vyrábějí zboží a poskytují služby (často obecného zájmu), často s výrazným prvkem sociálních inovací; |
| --- | --- |

—

jsou tržními subjekty, jež vyrábějí zboží a poskytují služby (často obecného zájmu), často s výrazným prvkem sociálních inovací;

| — | fungují jako nezávislé subjekty s výrazným prvkem účasti a spolurozhodování (zaměstnanci, uživatelé, členové), správy a demokracie (buď zastupitelské, nebo otevřené); |
| --- | --- |

—

fungují jako nezávislé subjekty s výrazným prvkem účasti a spolurozhodování (zaměstnanci, uživatelé, členové), správy a demokracie (buď zastupitelské, nebo otevřené);

| — | často pocházejí z řad organizací občanské společnosti nebo jsou s nimi provázány (3). |
| --- | --- |

—

často pocházejí z řad organizací občanské společnosti nebo jsou s nimi provázány (3).

| 2.4 | Neexistuje ani žádná právně závazná definice obecné prospěšnosti platná v celé EU. Právní předpisy EU navíc téměř nepřihlížejí ke zvláštnostem sociální ekonomiky, především k rozdílnému přístupu k ziskům podniků, na což EHSV upozornil již ve svém dřívějším stanovisku. Článek 54 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) je dosud vykládán tak, že (nevýdělečné) neziskové organizace jsou protipólem společností, které provozují určitou hospodářskou činnost za účelem zisku. Do této druhé kategorie jsou tedy bez podrobnějšího rozlišování a bez ohledu na svou právní formu zahrnuty všechny podniky, které vytvářejí zisk, ať už ho rozdělují, či nikoli (4). Nicméně v právních systémech mnoha členských států existují předpisy, jimiž byl zaveden status obecné prospěšnosti použitelný i na sociální podniky. Proto je třeba rozlišovat tři typy hospodářsky aktivních subjektů: podniky zaměřené čistě na vytváření zisku, podniky sociální ekonomiky částečně zaměřené na vytváření zisku – které již EHSV popsal ve svém stanovisku INT/871 (5) – a čistě neziskové sociální podniky, které jsou předmětem tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vzhledem k těmto vnitrostátním předpisům lze za neziskové sociální podniky označit takové sociální podniky, které vykazují znaky uvedené v odstavci 2.4 a navíc mají podle vnitrostátní právní úpravy povinnost znovu investovat případné zisky v plném rozsahu do plnění veřejné služby, resp. na neziskové účely. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV již ve svém dřívějším stanovisku kriticky konstatoval, že judikatura Soudního dvora Evropské unie a rozhodovací praxe Evropské komise neprojevují dostatečný zájem o podniky, které jsou v příslušných vnitrostátních právních předpisech označovány za „neziskové“ nebo které bez ohledu na toto označení splňují výše uvedená kritéria. EHSV se proto domnívá, že by měl být po vzoru protokolu č. 26 o službách obecného zájmu k SFEU připojen protokol o různých typech podniků, v němž by byla uvedena samostatná definice neziskových sociálních podniků a sociálních podniků částečně zaměřených na vytváření zisku, a žádá členské státy, aby tyto změny zohlednily při budoucí revizi Smlouvy (6). |
| --- | --- |

2.6

3.   Neziskové sociální podniky jako poskytovatelé sociálních a zdravotních služeb obecného zájmu při provádění evropského pilíře sociálních práv

| 3.1 | EHSV již ve svém dřívějším stanovisku zdůraznil, že bez přínosu podniků sociální ekonomiky nelze účinně provádět evropský pilíř sociálních práv a že jsou tyto podniky ve své podstatě zaměřeny na naplňování cílů pilíře, jako je podpora bezpečného a adaptabilního zaměstnání, sociální dialog a zapojení zaměstnanců, bezpečné, zdravé a dobře uzpůsobené pracovní prostředí nebo poskytování inovativních řešení některých základních sociálních potřeb (7). Musí se zlepšit viditelnost těchto neziskových organizací na celoevropské úrovni. Je třeba podporovat inovace a zajistit lepší přístup k financování, aby tyto organizace mohly pokračovat ve své každodenní činnosti a obstály v krizových situacích. Členské státy by měly navzájem sdílet osvědčené postupy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V závislosti na koncepci příslušného sociálního modelu v jednotlivých členských státech EU je daný stát odpovědný za to, aby občané měli možnost využívat rozsáhlých, účinných, obecně dostupných, finančně dosažitelných a vysoce kvalitních sociálních a zdravotních služeb obecného zájmu. EHSV již poukázal na to, že služby obecného zájmu jsou podstatnou složkou systému sociální spravedlnosti a že existuje právo na přístup k vysoce kvalitním „základním službám“, mimo jiné k sociálním a zdravotním službám ve smyslu evropského pilíře sociálních práv (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V některých zemích jsou tyto služby ze strany neziskových iniciativ, zařízení a služeb poskytovány přednostně před státními službami takovým způsobem, že stát stanoví rámcové podmínky pro poskytování služeb, uživatelé si zvolí poskytovatele služeb a instituce sociálního zabezpečení tyto služby financují. Služby musí být poskytovány s ohledem na zájmy příjemců a tyto osoby musí být participativně zapojovány. Tato forma poskytování služeb neziskovými sociálními podniky, jež vychází z potřeb uživatelů a zároveň je soutěžní, by se mohla stát pokladem k diskusi o evropském modelu a mohla by být posílena například vůči zadávacím řízením, u nichž uživatelé nemají možnost volby. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV se zasazuje o možnost poskytovat cílenou podporu nebo podporu určenou výlučně neziskovým organizacím, aniž by hrozilo, že dojde k porušení pravidel EU pro poskytování státní podpory. V krizových situacích je to důležitější než kdy jindy, neboť neziskové organizace nedisponují žádnými rezervami. Ale právě v takových situacích jsou sociální a zdravotní služby nepostradatelné, a proto je třeba zajistit, aby byla zachována jejich vysoká kvalita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Za tímto účelem i obecně k posílení neziskové sociální ekonomiky při poskytování sociálních i zdravotních služeb obecného zájmu je nutné provést zásadní změny v evropském právním rámci, zejména: |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | zavést v právních předpisech upravujících zadávání veřejných zakázek přednost neziskových poskytovatelů před státními a komerčními uchazeči; |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | podstatně zvýšit stávající prahovou hodnotu v nařízení de minimis o službách obecného hospodářského zájmu z 500 000 EUR na tři zdaňovací období například na 800 000 EUR na jedno zdaňovací období. Takové zvýšení přispěje k lepší použitelnosti tohoto nařízení, a tím i jeho větší účinnosti, přičemž riziko skutečného, přeshraničního narušení hospodářské soutěže zůstane malé; |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | zavést obecnou výjimku z využívání prostředků evropských fondů s vnitrostátním spolufinancováním. Stejně jako u programů řízených pouze EU by se v této souvislosti v případě vnitrostátního spolufinancování neměla uplatňovat pravidla pro poskytování státní podpory. Orgány členských států musí mít v určitých případech možnost přijmout s ohledem na legitimní očekávání příjemců státního financování právně závazné rozhodnutí, že nebyla naplněna skutková podstata státní podpory. Komise, resp. Soudní dvůr by v tomto případě měly být oprávněny kontrolovat, zda nedošlo ke zneužití. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   Fiskální rámec činností neziskových sociálních podniků

| 4.1 | EHSV již několikrát vyzval Evropskou komisi, aby ve spolupráci s členskými státy vytvořila podpůrný a udržitelný ucelený systém pro sociální ekonomiku (9). Zlepšení finančního rámce činností neziskových sociálních podniků spočívají mj. v dostatečné míře spolufinancování, v administrativním zjednodušení (např. systém ukazatelů vycházející ze skutečných potřeb) a v uplatňování a schvalování paušálů. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pro neziskové sociální podniky poskytující sociální a zdravotní služby je tak obzvláště důležitá podpora z evropských fondů, mimo jiné z Evropského sociálního fondu plus (ESF+). |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | EHSV již ve svém stanovisku k návrhu nařízení o fondu ESF+ (10) požadoval, aby se podpora činností v oblasti sociální ekonomiky stala s ohledem na rostoucí význam sociální ekonomiky pro sociální rozměr EU samostatným cílem fondu ESF+ (11). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EHSV také upozornil na mnohdy nedostačující finanční zdroje neziskových sociálních podniků a v této souvislosti již požadoval, aby se při vynakládání vlastních prostředků na činnosti podporované z prostředků fondu ESF+ přistupovalo k věcnému plnění stejně jako k finančním příspěvkům (12). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | K neziskovým sociálním podnikům patří také menší organizace působící na místní úrovni, které se vyvinuly např. ze svépomocných skupin. EHSV se již vyjádřil v tom smyslu, aby byl těmto organizacím poskytován přiměřený podíl prostředků z fondu ESF+ (13). Také by měla existovat možnost cílené podpory dobrovolnické činnosti při poskytování sociálních a zdravotních služeb. |
| --- | --- |

4.2.3

5.   Akční plán pro sociální ekonomiku: neziskové sociální podniky jako důležitý partner při provádění fondu na podporu oživení po koronavirové krizi

| 5.1 | Koronavirová krize ukázala, že vnitrostátní opatření jsou účinná pouze tehdy, uplatňuje-li se koordinovaný přístup. EHSV již ve svém pozičním dokumentu ECO/515 k nařízení o investiční iniciativě pro reakci na koronavirus upozornil, že bychom vedle veřejných systémů zdravotní péče a malých a středních podniků neměli zapomínat ani na neziskové sociální podniky a organizace občanské společnosti, které je třeba výrazněji podporovat. Neziskové sociální podniky a organizace občanské společnosti mají velmi malé rezervy, jež by v krizových situacích mohly využívat. Nicméně právě během nynější krize mají naprosto zásadní význam pro zachování fungujících systémů (zdravotní péče). EHSV proto požaduje, aby tyto oblasti a organizace obdržely větší podporu nejen na překonání této naléhavé krize, ale i za účelem provádění evropského pilíře sociálních práv, společné sociální a zdravotní politiky, Evropského sociálního fondu (ESF) a srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů v rámci evropského semestru (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV podporuje postoj Evropské komise formulovaný v dopise komisaře pro pracovní místa a sociální práva Nicolase Schmita ze dne 24. dubna 2020 (15) adresovaném vládám členských států, že právě v nynější krizi je třeba podporovat sociální ekonomiku. Podle Komise již přispívají organizace sociální ekonomiky v praxi ke zmírnění důsledků této krize nejrůznějšími způsoby. Ve spolupráci se státními orgány poskytují celou škálu sociálních služeb, zejména nejslabším členům společnosti, a činnosti těchto orgánů doplňují. Jsou rovněž významnými zaměstnavateli zranitelných osob a hrají rozhodující úlohu při začleňování na trhu práce a zprostředkování kvalifikací. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Neziskové organizace sociální ekonomiky i jiné neziskové organizace by se měly z hlediska komunikace, politiky a operativy vzájemně lépe propojovat, což by EU a členské státy měly prosazovat trvalým podporováním pravidelné přeshraniční spolupráce a lepším propojováním civilní ochrany, záchranných služeb a sociálních a zdravotních služeb. Opětovné uzavření hranic a čistě vnitrostátní koncepce, k nimž se přistoupilo během koronavirové krize, jsou kontraproduktivní a neodpovídají cílům a hodnotám EU. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Organizace sociální ekonomiky a obzvláště neziskové sociální podniky v Evropě přispívají svým inkluzivním charakterem a cílem, jímž je podpora nejchudších osob, zejména k zajištění pomoci migrantům. EHSV již ve svém stanovisku INT/785 vyzval k tomu, aby se organizacím sociální ekonomiky dostalo v této souvislosti většího uznání (16). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV znovu s odkazem na své stanovisko k vnějšímu rozměru sociální ekonomiky (17) upozorňuje na to, že Komise nezohlednila sociální ekonomiku ve svém návrhu nového Evropského konsensu o rozvoji. Právě nezisková sociální ekonomika má zvláštní potenciál trvale na základě svépomoci a přispění organizované občanské společnosti ovlivňovat postupem „zdola nahoru“ řešení sociálních a ekologických problémů. Silná evropská nezisková sociální ekonomika je připravena přispět svými zkušenostmi k uplatňování „osvědčených postupů“. Pevně dané neziskové zaměření v podobě úplného opětovného investování zisků do sociálního účelu podnikání může v kombinaci s vhodnými státními, resp. demokraticky legitimními kontrolními mechanismy zabránit privatizaci veřejných prostředků a neomezené maximalizaci zisku i mimo Evropu. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Je třeba dosáhnout široké společenské shody mezi zaměstnavateli, zaměstnanci a dalšími organizacemi občanské společnosti ohledně úlohy neziskových sociálních podniků a organizací občanské společnosti, které je podporují, při provádění fondu na podporu oživení po koronavirové krizi a v rámci akčního plánu pro sociální ekonomiku na rok 2021 a ohledně souvisejícího nutného přepracování právních a fiskálních rámcových podmínek. EHSV prohlašuje, že je připraven se v tomto ohledu ujmout funkce iniciátora a koordinátora. |
| --- | --- |

5.6

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. C 24, 28. 1. 2012, s. 1.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 1.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 1.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 1.

7

(8)  Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 7.

8

(9)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 152, Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 11.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou 11.

13

(14)  Poziční dokument EHSV ECO/515, odstavec 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 58.

17

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/136

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Povinnost náležité péče

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 429/19)

| Zpravodaj: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Zpravodaj:

Thomas WAGNSONNER

Spoluzpravodajka:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Konzultace | Dopis Evropského parlamentu, 15. 9. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 4. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/1/3 |

Konzultace

Dopis Evropského parlamentu, 15. 9. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

4. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) stvrzuje, že je čas, aby Evropská komise jednala a navrhla členským státům a Evropskému parlamentu (EP) legislativní akt týkající se povinnosti náležité péče, který uznává odpovědnost založenou na stávajících normách a nabízí jasný a bezpečný právní rámec pro evropské společnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Náležitá péče v oblasti lidských práv se stala záležitostí vnitřního trhu – v situaci, kdy jednotlivé členské státy postihují chování firem odlišnými právními sankcemi, není roztříštěná, zčásti odvětvová legislativní iniciativa na úrovni EU dostačující. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Věcná působnost legislativní iniciativy – buď směrnice, nebo nařízení s jejich příslušnými výhodami a nevýhodami – by měla zaručit široké pokrytí definice lidských a environmentálních práv, včetně práv pracovníků a odborových svazů, a zajistit začlenění nového vývoje v oblasti lidských práv. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Povinnostmi náležité péče se musí řídit manažerská rozhodnutí, jejichž cílem je zajistit, aby byl daný podnik z ekonomického, ekologického i sociálního hlediska udržitelný, a to zejména co se týče globálních hodnotových řetězců. Pro udržitelné podnikatelské chování by každopádně měly být velmi důležité environmentální dopady, které by v globálních hodnotových řetězcích měly mít vysokou prioritu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Legislativní iniciativa by měla začlenit všechny společnosti z různých odvětví a obsahovat přiměřené požadavky na malé a střední podniky usazené nebo vykonávající činnost v EU, k zamezení nespravedlivé hospodářské soutěži a nerovným podmínkám, jakož i veřejný sektor. Měla by společnostem ukládat, aby se řídily přísnými normami odpovědného obchodního chování, zároveň však poskytnout odpovídající opatření v souladu s příslušným rizikem porušení lidských práv. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Do povinné náležité péče v oblasti lidských práv by měly být zahrnuty následující aspekty:






  — | soudržný rámec pro provádění náležité péče založený na stávajících nástrojích a vztahující se na firmy působící na vnitřním trhu, včetně společností z třetích zemí prodávajících významné objemy zboží a služeb, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

soudržný rámec pro provádění náležité péče založený na stávajících nástrojích a vztahující se na firmy působící na vnitřním trhu, včetně společností z třetích zemí prodávajících významné objemy zboží a služeb,

| — | odpovědnost, z které vyplývají účinné opravné prostředky pro osoby, které byly postiženy pochybením. Zvláštní rámec odpovědnosti, včetně odpovědnosti trestní, je nutné zavést pro případy, kdy dochází k porušením lidských práv, sociálních a environmentálních norem nebo nepříznivým dopadům činnosti společností, včetně jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců. |
| --- | --- |

—

odpovědnost, z které vyplývají účinné opravné prostředky pro osoby, které byly postiženy pochybením. Zvláštní rámec odpovědnosti, včetně odpovědnosti trestní, je nutné zavést pro případy, kdy dochází k porušením lidských práv, sociálních a environmentálních norem nebo nepříznivým dopadům činnosti společností, včetně jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců.

| 1.7 | Aby se zabránilo jakékoli právní nejistotě, musí legislativní iniciativa velmi jasně stanovit, jaká jednotlivá opatření musí společnosti přijmout v průběhu celého procesu uplatňování náležité péče s cílem posoudit riziko v oblasti lidských práv v souladu s dalšími závaznými právními předpisy EU, včetně revize směrnice o uvádění nefinančních informací, tak, jak by snad měla být upravena:






  — | jasně definovaná analýza rizik (určení a posouzení (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti na lidská práva a životní prostředí) v podobě formalizovaného, přístupného, transparentního, podrobného a upřímného dokumentu zaměřeného na zmapování rizik na základě jasné a transparentní metodiky hodnocení a prioritizace rizik), včetně sjednaného mechanismu způsobů včasného varování a ochrany oznamovatelů, |
| --- | --- | --- |

1.7

—

jasně definovaná analýza rizik (určení a posouzení (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti na lidská práva a životní prostředí) v podobě formalizovaného, přístupného, transparentního, podrobného a upřímného dokumentu zaměřeného na zmapování rizik na základě jasné a transparentní metodiky hodnocení a prioritizace rizik), včetně sjednaného mechanismu způsobů včasného varování a ochrany oznamovatelů,

| — | návazná opatření (definování vnitřních odpovědností ve společnosti, ukončení a prevence nepříznivých účinků), |
| --- | --- |

—

návazná opatření (definování vnitřních odpovědností ve společnosti, ukončení a prevence nepříznivých účinků),

| — | sledování účinnosti opatření přijatých na základě pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, |
| --- | --- |

—

sledování účinnosti opatření přijatých na základě pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

| — | komunikace (odpovídající podávání zpráv o zvládání (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti) při současném dodržování oprávněného obchodního tajemství a transparentnosti, |
| --- | --- |

—

komunikace (odpovídající podávání zpráv o zvládání (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti) při současném dodržování oprávněného obchodního tajemství a transparentnosti,

| — | odborové organizace zastoupené ve společnosti by měly být zapojeny v souladu s vnitrostátním rámcem použitelným pro sociální dialog. |
| --- | --- |

—

odborové organizace zastoupené ve společnosti by měly být zapojeny v souladu s vnitrostátním rámcem použitelným pro sociální dialog.

| 1.8 | Oběti, jejichž práva byla porušena, a jejich zástupci, například odborové organizace a obránci lidských práv, musí mít přístup k účinným opravným prostředkům proti nepříznivým dopadům, kterými byly postiženy. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Oběti porušení lidských práv v souvislosti s podnikáním a jejich zástupci, včetně odborových svazů a obránců lidských práv, musí mít na základě lidských práv zaručen přístup ke spravedlivým soudním řízením, soudům a úřadům. Případy, kdy není jasné, zda případnou odpovědnost nese mateřská společnost, některá z jejích dceřiných společností, či některý z jejích dodavatelů, s nímž existuje zavedený obchodní vztah, by měly spadat do pravomoci jednoho fóra zajišťujícího spravedlivá soudní řízení. Nařízení Brusel I by tedy mělo být upraveno tak, aby se pro případy porušení lidských práv povolilo řízení v Evropě. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Povinný rámec náležité péče by byl realizován prostřednictvím dohodnuté normy, která je vynucována přiměřenými, účinnými a odrazujícími sankcemi, zatímco odpovědnost by musela být založena na porušení jasně definovaného souboru lidských práv. Stejně jako ve všech režimech odpovědnosti je nutné stanovit jasný příčinný vztah mezi chybou nebo neúspěchem při zamezení a určitou škodou. V případech, kdy existuje příčinná souvislost, která je dosti neobvyklá, není tedy žádné spojení s rizikem. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Na základě zkušenosti s francouzskými právními předpisy upravujícími náležitou péči by měly být s ohledem na to, aby byly evropské společnosti schopny tuto svou roli plnit, zajištěny prostřednictvím závazné legislativní iniciativy následující normy kvality:






  — | jasné definice a srozumitelný jazyk, |
| --- | --- | --- |

1.11

—

jasné definice a srozumitelný jazyk,

| — | zajištění právní jistoty a proveditelnosti, a to zejména pokud jde o použitelné právo, přiměřené požadavky na podávání zpráv, které budou respektovat legitimní obchodní tajemství. |
| --- | --- |

—

zajištění právní jistoty a proveditelnosti, a to zejména pokud jde o použitelné právo, přiměřené požadavky na podávání zpráv, které budou respektovat legitimní obchodní tajemství.

| 1.12 | Rozvoj inovativních informačních technologií (např. „blockchain“), které umožňují vysledovatelnost veškerých údajů, by se měl podporovat za účelem využití při řízení globálních dodavatelských řetězců, aby se tak minimalizovala administrativní zátěž a náklady a zamezilo se vzájemnému překrývání. Poskytují bezpečnost a zajišťují sledovatelnost. |
| --- | --- |

1.12

2.   Hlavní prvky a souvislosti

| 2.1 | EP požádal EHSV, aby přijal stanovisko k legislativní iniciativě oznámené na úrovni EU a nazvané Náležitá péče podniků a odpovědnost podniků. EHSV se proto bude zabývat návrhy k možnému obsahu a definicím takového legislativního aktu na základě své činnosti na téma „náležitá péče“ a „podnikání a lidská práva“ a na základě znalostí a zkušeností svých členů, zejména těch, kteří pocházejí ze zemí s ambiciózními právními předpisy. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV se aktivně zabývá otázkami náležité péče v globálních hodnotových řetězcích (1). V globálních hodnotových řetězcích stále dochází k porušováním lidských práv (2), včetně práv pracovníků (3), a environmentálních práv, ačkoli v mnoha případech mohlo být takovým případům zabráněno, pokud by byla uplatněna náležitá péče a pokud by státy a jejich administrativy dodržovaly mezinárodní závazky, zejména v oblasti pracovních práv a lidských práv. Oběti takových porušování často nemají žádné právní prostředky, aby se mohly obhajovat před soudem. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Bylo vytvořeno množství dobrovolných rámců, jejichž účelem je umožnit společnostem provádět náležitou péči v oblasti lidských práv ve svých obchodních činnostech. Obvykle to má formu strategií sociální odpovědnosti podniků (CSR). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | K nejvýznamnějším mezi těmito dokumenty patří obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, iniciativa OSN Global Compact, ISO 26000 týkající se sociální odpovědnosti a pokyny vypracované OECD (pokyny OECD pro nadnárodní společnosti). Stanoví mimo jiné to, že smlouvy s obchodními partnery v globálních hodnotových řetězcích by měly být navrženy způsobem, který strukturuje obchodní vztahy s cílem chránit lidská práva. Takové dobrovolné nástroje ukazují, že je možné řídit rizika a uplatňovat normy týkající se porušování lidských práv v globálních hodnotových řetězcích. Z nich mohou být vyvinuta další, potenciálně povinná opatření. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dobrovolná opatření nejsou vždy schopna předejít závažnému porušováním základních práv, ani společnostem neskýtají právní jistotu, pokud se zapojují do obchodních vztahů v zahraničí. To vede ke komplikované směsici opatření, která nezajišťují právní jistotu a právní předvídatelnost. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Aby to napravily, přijaly určité členské státy EU právní předpisy, které rozšiřují odpovědnost podniků a poskytují pevnější rámce pro náležitou péči v oblasti lidských práv, což může poskytnout cenné zkušenosti. V různých evropských zemích jsou v současné době zvažovány podobné právní předpisy. Spojené království přijalo v rámci svého zákona o moderním otroctví ustanovení o transparentnosti dodavatelských řetězců. Nizozemsko přijalo zákon o náležité péči v oblasti dětské práce, s cílem bojovat proti dětské práci u společností usazených v Nizozemsku a poskytujících zboží a služby na nizozemském trhu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Na úrovni EU existují právní předpisy vztahující se k náležité péči v oblasti lidských práv. Mezi příklady posílení významu náležité péče v oblasti lidských práv patří nařízení EU o tzv. konfliktních minerálech, směrnice o uvádění nefinančních informací a nařízení o dřevu. Případy porušování lidských práv v rámci globálních hodnotových řetězců jsou řešeny nepřímo, prostřednictvím správního, občanského nebo trestního práva. Nastolují otázky z oblasti mezinárodního soukromého, mezinárodního procesního a mezinárodního (korporátního) trestního práva, které byly v rámci EU do určité míry harmonizovány (tj. nařízení Brusel I a Řím II). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Úsilí je vyvíjeno i na mezinárodní úrovni. Pracovní skupina Rady OSN pro lidská práva v Ženevě vyjednává závazný nástroj v oblasti podnikání a lidských práv (Smlouva OSN), který byl předmětem stanoviska EHSV (4), v němž EHSV souhlasil s EP (5), pokud jde o nezbytný obsah takové smlouvy, konkrétně o:






  — | fakt, že smlouva vychází z rámce obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, |
| --- | --- | --- |

2.8

—

fakt, že smlouva vychází z rámce obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

| — | vymezení závazných požadavků v oblasti náležité péče pro nadnárodní společnosti a další podniky včetně jejich dceřiných společností, |
| --- | --- |

—

vymezení závazných požadavků v oblasti náležité péče pro nadnárodní společnosti a další podniky včetně jejich dceřiných společností,

| — | uznání extrateritoriálních závazků států v oblasti lidských práv a přijetí právních opatření za tímto účelem, |
| --- | --- |

—

uznání extrateritoriálních závazků států v oblasti lidských práv a přijetí právních opatření za tímto účelem,

| — | uznání trestní odpovědnosti podniků, |
| --- | --- |

—

uznání trestní odpovědnosti podniků,

| — | mechanismy koordinace a spolupráce mezi státy v oblasti vyšetřování, stíhání a vymáhání práva v přeshraničních případech, a |
| --- | --- |

—

mechanismy koordinace a spolupráce mezi státy v oblasti vyšetřování, stíhání a vymáhání práva v přeshraničních případech, a

| — | vytvoření mezinárodních soudních a mimosoudních mechanismů pro dohled a vymáhání práva. |
| --- | --- |

—

vytvoření mezinárodních soudních a mimosoudních mechanismů pro dohled a vymáhání práva.

| 2.9 | Aspekty náležité péče v oblasti lidských práv byly předmětem řady studií evropských orgánů a agentur, včetně Agentury pro základní práva (FRA) (6) a Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Studie, kterou zadalo GŘ pro spravedlnost (7), nedávno předložila analýzu požadavků na zajištění náležité péče v dodavatelských řetězcích. Studie provedla průzkum mezi zúčastněnými stranami, popsala regulační rámec, posoudila různé možnosti politiky a prokázala, že bude nutné pracovat na komplexních, závazných opatřeních týkajících se náležité péče v oblasti lidských práv. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Většina z jejích více než 600 respondentů uvedla, že „povinná náležitá péče v podobě zákonné normy v oblasti péče může poskytnout podnikům potenciální přínosy související s harmonizací, právní jistotou, rovnými podmínkami a zvyšováním pákového efektu v jejich obchodních vztazích napříč dodavatelským řetězcem prostřednictvím nediskutovatelného standardu“. Preferencí byl obecný meziodvětvový předpis, neboť mnoho společností působí ve více odvětvích. Ten by případně zahrnoval všechny společnosti, vycházel by z obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, a respondenti se rovněž vyjádřili spíše pro určitou normu péče než pro procesní požadavek. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Studie rovněž zdůrazňuje, že „v současnosti jen něco přes třetinu respondentů z řad podniků uvádí, že jejich společnosti provádějí náležitou péči, která zohledňuje všechny dopady v oblasti lidských práv a environmentální dopady“. Kromě toho „většina respondentů z řad podniků, které provádějí náležitou péči, zahrnuje pouze přímé dodavatele“ (8). Při prezentaci výsledků studie komisař pro spravedlnost Reynders uvedl, že to ukazuje, „že dobrovolná činnost k řešení porušení lidských práv, podnikatelského prostředí a poškozování životního prostředí, ačkoli byla podněcována prostřednictvím informování, nepřinesla nezbytnou změnu chování“ (9). |
| --- | --- |

2.12

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Dobrovolná opatření nedokáží zamezit veškerým porušováním práv. Závazná opatření provázená vhodnými sankcemi mohou pomoci zajistit dodržování minimálních právních norem, a to i těmi podniky, které svou morální odpovědnost neberou tak vážně jako podniky, jež uplatňují vysoké standardy lidských práv. Závazná pravidla by měla být vytvářena v souladu se stávajícími systémy náležité péče, například s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv, aby se usnadnilo provádění a zabránilo se vzájemnému překrývání. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nepříznivé dopady nebo porušení lidských práv a sociálních a environmentálních norem mohou být způsobeny činností samotných společností, činností dceřiných společností dané společnosti nebo činností jí kontrolovaných podniků, jakož i obchodními vztahy společnosti, tj. jejími dodavatelskými a subdodavatelskými řetězci. V souladu s tím obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, pokyny OECD pro nadnárodní společnosti a Tripartitní deklarace MOP uznávají, že náležitá péče by měla zahrnovat také obchodní vztahy společností, včetně dodavatelských a subdodavatelských řetězců. Na základě těchto rámců by požadavky na náležitou péči měly ideálně zahrnovat všechny činnosti společností, nezávisle na jejich velikosti, včetně činnosti samotných podniků, činnosti jejich dceřiných společností a kontrolovaných činností, a jejich obchodních vztahů, včetně jejich celého dodavatelského a subdodavatelského řetězce a řízení franšíz a smluv. Měly by pokrývat činnost, existující a potenciální dopady a porušení, ke kterým došlo v EU i mimo ni. V praxi je však definování působnosti uplatňování náležité péče obtížné: například jedno z kritérií, které je uvedeno ve francouzském právním předpisu č. 2017-399 ze dne 27. března 2017, je existence zavedeného obchodního vztahu se subjektem v dodavatelském řetězci, který znamená určitý stupeň kontroly. Francouzský ústavní soud v jiném rozsudku stanovil, co „zavedený obchodní vztah“ znamená: znamená to pravidelný, stabilní a trvalý vztah navázaný obecně s přímými dodavateli a subdodavateli. Pochopitelně by bylo ambicióznější zahrnout všechny subjekty bez výjimky, musíme ale zohlednit složitost velkých množství dodavatelů (až 100 000 na jednu nadnárodní společnost) a zároveň vybízet společnosti, aby uplatňovaly náležitou péči pro celý hodnotový/dodavatelský řetězec. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rozvoj inovativních informačních technologií (např. „blockchain“), které umožňují vysledovatelnost veškerých údajů, by se měl podporovat za účelem využití při řízení globálních dodavatelských řetězců, aby se tak minimalizovala administrativní zátěž a náklady a zamezilo se vzájemnému překrývání mezi různými vnitřními strukturami. Poskytují bezpečnost a zajišťují sledovatelnost. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV opakuje (10): „Když začnou členské státy EU individuálně stanovovat přísnější povinné rámce náležité péče, povede to k nesouladu takových norem v rámci EU. Společnosti sídlící v členských státech EU, které mají přísnější požadavky na náležitou péči, nesmí být v hospodářské soutěži poráženy společnostmi, které sídlí v jiných zemích. EHSV upozorňuje na to, že společnosti musí mít rovné podmínky a právní jistotu, jakož i jasně stanovenou odpovědnost.“ |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nevyvážené a nejednotné přijímání dobrovolných režimů vytváří na evropské úrovni nekalou soutěž, jelikož neexistuje jediný systém, ale komplikovaná směsice vnitrostátních právních předpisů, jež se navzájem liší, přestože sledují stejný globální cíl. Mimo území EU je náležitá péče upravena právními předpisy jen nepatrně, což je nešťastné v případě některých obchodních partnerů, jako jsou Spojené státy a Čína. V případě zavedení povinné iniciativy EU se společnosti z těchto jiných trhů budou muset řídit danými normami, aby mohly působit na našem vnitřním trhu, pokud se tato legislativní iniciativa EU bude vztahovat i na společnosti z třetích zemí poskytující zboží a služby v EU. Z důvodů spravedlivé hospodářské soutěže je smlouva OSN velmi důležitá i pro nastolení rovných podmínek mimo jurisdikci EU. Stávající rámec EU nabízí prostor pro odlišné postupy a normy, nerovné ve smyslu lidských práv a environmentálních a sociálních norem. Legislativní iniciativa EU by měla být jak ambiciózní, tak pragmatická a připravená k tomu, aby na základě mezinárodní normy, která je sjednána na úrovni OSN (11), zajistila na mezinárodní úrovni rovná pravidla pro všechny. Vzhledem k úloze, kterou EU sehrává v obraně lidských práv, mohou úspěšné výsledky v oblasti náležité péče týkající se lidských práv, jichž dosahuje mnoho – zejména velkých – evropských společností, z těchto společností učinit průkopníky v oblasti odpovědnosti za ochranu lidská práva v globálních hodnotových řetězcích. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Aby byly evropské společnosti schopny tuto svou roli plnit, měly by být prostřednictvím závazného legislativního aktu EU zajištěny následující normy kvality:






  — | jasné definice a srozumitelný jazyk, |
| --- | --- | --- |

3.6

—

jasné definice a srozumitelný jazyk,

| — | zajištění právní jistoty a proveditelnosti. |
| --- | --- |

—

zajištění právní jistoty a proveditelnosti.

| 3.7 | Prostřednictvím ovlivňování světového obchodu evropským vnitřním trhem by legislativní iniciativa EU nastolila rovné podmínky na trhu, neboť by povinnost dodržování náležité péče v oblasti lidských práv ukládala nejenom evropským společnostem, ale i společnostem z třetích zemí, které poskytují zboží a služby na vnitřním trhu. Tento požadavek na rovné podmínky mezi společnostmi z EU usazenými v EU a společnostmi z třetích zemí prodávajícími zboží a služby a investujícími na vnitřním trhu by měl být jádrem jakékoli nové legislativní iniciativy EU, jinak budou společnosti z EU trpět konkurenční nevýhodou. Pokud se podíváme na praktické příklady ve výše uvedených nařízeních o dřevu a o konfliktních minerálech, vidíme, že je možné využívat pákového efektu vnitřního trhu rovněž pro mezinárodní dodavatele. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Náležitá péče v oblasti lidských práv se stala záležitostí vnitřního trhu – v situaci, kdy jednotlivé členské státy postihují chování firem odlišnými právními sankcemi, není roztříštěná, zčásti odvětvová legislativní iniciativa na úrovni EU dostačující. Náležitá péče může mít různé právní následky, v závislosti na konkrétním vnitrostátním a právním kontextu. V souvislosti s tímto stanoviskem náležitá péče značí seznam povinností, které musí společnost dodržovat, aby ve své činnosti a svém globálním dodavatelském řetězci předcházela dopadům v oblasti lidských práv (včetně úmluv MOP) a environmentálním dopadům, zmírňovala je a zohledňovala. Dále musí být zajištěno to, aby rovné podmínky existovaly pro všechny zapojené společnosti. Na mezinárodní úrovni, konkrétně pokud se jedná o závaznou smlouvu EU v oblasti podnikání a lidských práv, vyjadřuje EHSV politování nad chybějící hnací silou pro právní úpravu náležité péče a domnívá se, že začlenění společností z třetích zemí, které investují a prodávají v EU, do působnosti budoucí legislativní iniciativy EU je dobrým výchozím bodem pro zvyšování norem. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV stvrzuje, že je čas, aby Evropská komise jednala a předložila členským státům a Evropskému parlamentu legislativní iniciativu týkající se povinnosti náležité péče, která uznává odpovědnost založenou na stávajících normách a nabízí jasný a bezpečný právní rámec pro evropské společnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Taková legislativní iniciativa by měla začínat uceleným, ale také právně přímočarým a jednoznačným porozuměním zúčastněných stran ve společnosti (12). Klíčovou skupinou zúčastněných stran jsou akcionáři, které často postihují finanční ztráty, pokud jsou společnosti spojovány s porušeními lidských práv a v souvislosti s tím je poškozováno jejich dobré jméno. Avšak nejenom samotní akcionáři, ale také zaměstnanci, jejich zástupci na oborové nebo odvětvové úrovni a lidé, kteří budou dotčeni úkony prováděnými na úrovni podniku, ať už žijící poblíž nebo takoví, kteří jsou vystaveni jeho dopadům a často jsou zapojeni do organizací občanské společnosti, mají zájem na odpovědném řízení obchodních záležitostí s využitím náležité péče pro oblast lidských práv. V rámci legislativní iniciativy pro oblast náležité péče je třeba brát řádný ohled na všechny skupiny zúčastněných stran a jejich příslušné zájmy. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Z toho lze vyvodit, že oběti, jejichž práva byla porušena, a jejich zástupci, například odborové svazy a obránci lidských práv, musí mít přístup k účinným opravným prostředkům proti nepříznivým dopadům, kterými byli postiženi. Účinné opravné právní prostředky znamenají, že musí být schopni získat plnou náhradu za utrpěnou škodu. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Je také nutno konstatovat, že jednání o smlouvě OSN přinesla možná ustanovení o trestní odpovědnosti za nejzávažnější činy, jako jsou válečné zločiny nebo nezákonné popravy. Evropská legislativní iniciativa v oblasti řádné péče proto musí být schopna začlenit takové otázky trestního práva do svých rámců. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Existují tedy aspekty, které je třeba do úvah o povinné náležité péči v oblasti lidských práv zahrnout:






  — | soudržný rámec pro provádění náležité péče založený na stávajících nástrojích a vztahující se na firmy působící na vnitřním trhu, |
| --- | --- | --- |

3.13

—

soudržný rámec pro provádění náležité péče založený na stávajících nástrojích a vztahující se na firmy působící na vnitřním trhu,

| — | odpovědnost, z které vyplývají účinné opravné prostředky pro osoby, které byly postiženy pochybením, a |
| --- | --- |

—

odpovědnost, z které vyplývají účinné opravné prostředky pro osoby, které byly postiženy pochybením, a

| — | zvláštní rámec odpovědnosti, včetně – v případech, kdy je to v závislosti na právním systému a daném porušení vhodné – trestní odpovědnosti. |
| --- | --- |

—

zvláštní rámec odpovědnosti, včetně – v případech, kdy je to v závislosti na právním systému a daném porušení vhodné – trestní odpovědnosti.

| 3.14 | Vzájemná propojenost mezi rámcem pro náležitou péči a otázkami občanské (a případné trestní) odpovědnosti je zřejmá. Přísné postupy náležité péče a informování umožňují společnostem ukázat, že nenesou odpovědnost za konkrétní porušení lidských práv. Společnosti, které provádějí náležitou péči, musí mít ze svých snah prospěch. To nesmí být vykládáno jako obecné vyloučení odpovědnosti. Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv se tímto problémem zabývají ve svém komentáři k zásadě č. 17, kde se uvádí: „Provádění odpovídající náležité péče v oblasti lidských práv by mělo obchodním podnikům pomoci řešit riziko žalob proti nim tím, že ukazují, že přijímají veškerá rozumná opatření, aby se vyvarovaly účasti na údajném zneužívání lidských práv. Obchodní podniky provádějící takovou náležitou péči však nesmí předpokládat, že je to samo o sobě automaticky a plně zbaví odpovědnosti za zneužívání lidských práv, které způsobí nebo na kterém se podílí.“ |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Legislativní iniciativa musí zahrnovat náležitou péči a rovněž zajistit, že bude přiměřeně a soudržně promítnuta do otázek odpovědnosti v rozsahu vycházejícím z obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, který bude zahrnovat zejména subjekty, s nimiž má podnik přímou vazbu v rámci svých činností, produktů nebo služeb prostřednictvím zavedených obchodních vztahů. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Může to rovněž představovat ideální přístup k začlenění přiměřené odpovědnosti, aniž by se svévolně vyhlašovaly prahové hodnoty pro malé a střední podniky. Pro to, aby se stávající rámce náležité péče, jako například obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv a pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, vztahovaly na všechny podniky, jsou dobré důvody: lidská práva jsou univerzální a nedělitelná, zvláštnosti co do velikosti, příjmů a odvětví se mohou v hodnotových řetězcích významně lišit, pokud jde o jejich expozici lidským právům, omezení odpovědnosti na konkrétní velikosti, dceřiné společnosti a dodavatele může vést k problémům, jelikož globální hodnotové řetězce by upravovaly svou velikost, aby se zajistilo dodržování prahových hodnot. Skutečností je, že tyto společnosti, již hluboce zasažené krizí COVID-19, mají k dispozici méně odpovídajících zdrojů k provedení požadovaného úkolu. Přiměřená náležitá péče zajistí dodržování lidských práv a náhradu přímo zasaženým osobám, a přitom se nebude v nejzávažnější hospodářské krizi uvalovat jakákoli neúměrná zátěž na logistické, finanční a lidské zdroje malých a středních podniků. Objasnění toho, jak jsou požadavky na náležitou péči provázány s možnou odpovědností, by mohl být praktický přístup, jak v dané situaci zohlednit zvláštností malých a středních podniků v Evropě. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Legislativní iniciativa by měla začlenit všechny společnosti z různých odvětví – jak je stanoveno v obecných zásadách OSN v oblasti podnikání a lidských práv – usazené nebo vykonávající činnost v EU, k zamezení nespravedlivé hospodářské soutěži a nerovným podmínkám, jakož i veřejný sektor. Měla by společnostem ukládat, aby se řídily přísnými normami odpovědného obchodního chování, zároveň však navrhnout odpovídající opatření v souladu s příslušným rizikem porušení lidských práv. Společnosti musí zavést účinné mechanismy v oblasti náležité péče s cílem odhalit případy porušení lidských práv a nepříznivé sociální a environmentální dopady způsobené jejich činnostmi a obchodními vztahy, předcházet jim a zmírňovat je, a to i ve svých dodavatelských a subdodavatelských řetězcích jasně provázaných v obchodním vztahu v přesně definovaných globálních hodnotových řetězcích. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Věcná působnost legislativní iniciativy by měla zaručit široké pokrytí definice lidských a environmentálních práv, včetně práv pracovníků a odborových svazů, a zajistit začlenění nového vývoje v oblasti lidských práv (např. zásady nediskriminace). Měla by být založena na nástrojích, jako je Mezinárodní listina lidských práv a úmluvy Mezinárodní organizace práce, jakož i Evropská úmluva o lidských právech a Evropská sociální charta. Tripartitní deklarace MOP o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky však obsahuje rovněž rozsáhlý seznam deklarací a práv vztahujících se k nadnárodním společnostem a práci, který také konkrétně uvádí úmluvy a doporučení ohledně bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti, a měla by být zohledněna. Pokud jde o environmentální práva, je třeba zohlednit Pařížskou úmluvu, s tím omezením, že tato mezinárodní smlouva byla podepsána vládami a nikoli společnostmi, což znamená, že vlády musí dodržovat v ní obsažené závazky a společností musí přispívat k jejich realizaci. Dále by měla vycházet ze Smluv EU a Listiny základních práv EU a rovněž vnitrostátních nástrojů v oblasti lidských práv. Každopádně by úroveň ochrany lidských práv neměla být v žádném případě nižší než ochrana poskytovaná stávajícími právními předpisy na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Povinnosti v oblasti náležité péče by měly zahrnovat existující i možné dopady. Měly by se také týkat sociálních a environmentálních dopadů, mimo jiné na základě cílů udržitelného rozvoje, a rovněž dopadů v oblasti boje proti korupci, řízení společností a spravedlivého zdanění. Environmentální dopady by měly být považovány za dopady, které mají prvořadý význam pro udržitelné obchodní chování. Podle definic uvedených v obecných zásadách OSN v oblasti podnikání a lidských práv, pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a Tripartitní deklaraci MOP by společnosti měly uplatňovat náležitou péči s cílem „odhalit existující a potenciální nepříznivé dopady, předcházet jim, zmírňovat je a zohledňovat. Povinná náležitá péče vycházející z těchto nástrojů by měla – při současném zachování ochrany oprávněných zájmů obchodního tajemství – zahrnovat posuzování a určení existujících i možných nepříznivých dopadů, jednání na základě vyvozených závěrů k zastavení nepříznivých dopadů nebo jejich předcházení, sledování provádění a výsledků a komunikaci o tom, jak byly dopady řešeny“. Legislativní iniciativa by měla stavět na stávajících systémech náležité péče, například obecných zásadách OSN v oblasti podnikání a lidských práv, za účelem zjednodušení provádění a zabránění vzájemnému překrývání. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Legislativní iniciativa musí jasně stanovit, jaká jednotlivá opatření musí být společnostmi přijata v průběhu celého procesu uplatňování náležité péče s cílem posoudit riziko v oblasti lidských práv v souladu s jinými závaznými právními předpisy EU, jako je revize směrnice o vykazování nefinančních informací (13), kterou možná bude v budoucnu nutné upravit. Měla by obsahovat následující opatření:






  — | jasně definovaná analýza rizik (určení a posouzení (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti na lidská práva a životní prostředí) včetně mechanismu včasného varování, |
| --- | --- | --- |

3.20

—

jasně definovaná analýza rizik (určení a posouzení (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti na lidská práva a životní prostředí) včetně mechanismu včasného varování,

| — | návazná opatření (definování vnitřních odpovědností ve společnosti, ukončení a prevence nepříznivých účinků), |
| --- | --- |

—

návazná opatření (definování vnitřních odpovědností ve společnosti, ukončení a prevence nepříznivých účinků),

| — | sledování účinnosti opatření přijatých na základě pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, |
| --- | --- |

—

sledování účinnosti opatření přijatých na základě pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

| — | komunikace (podávání zpráv o zvládání (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti) při současném dodržování oprávněného obchodního tajemství, |
| --- | --- |

—

komunikace (podávání zpráv o zvládání (možných) nepříznivých dopadů činností společnosti) při současném dodržování oprávněného obchodního tajemství,

| — | odborové organizace zastoupené ve společnosti by měly být zapojeny v souladu s vnitrostátním rámcem použitelným pro sociální dialog. |
| --- | --- |

—

odborové organizace zastoupené ve společnosti by měly být zapojeny v souladu s vnitrostátním rámcem použitelným pro sociální dialog.

| 3.21 | Členské státy by měly zajistit, aby měly jeden nebo více vnitrostátních veřejných orgánů (např. inspektoráty práce nebo inspektoráty bezpečnosti a ochrany zdraví při práci) odpovědnost za monitorování dodržování povinností ze strany společností. Tyto orgány by měly disponovat nezbytnými zdroji a odborností k provádění kontrol, rovněž z moci úřední a kontrol na základě vyhodnocení rizik, informací obdržených od osob oznamujících podezření z protiprávního jednání nebo poté, co obdrží stížnost. Měly by úzce spolupracovat se sociálními partnery a zajistit jejich aktivní účast. Svou úlohu by měla sehrávat rovněž řádně vybavená kontaktní místa OECD. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Mezinárodní nástroje uznávají nezbytnou úlohu, kterou by smysluplné konzultace se zástupci občanské společnosti a rovněž odbory, pracovníky a jejich zákonnými zástupci na příslušných úrovních sociálního dialogu (oborová, odvětvová, vnitrostátní, evropská a mezinárodní) měly sehrávat v definování a provádění iniciativ společností v oblasti náležité péče. Proto by legislativní iniciativa měla v příslušných ustanoveních o náležité péči takovou účast zaručit. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Ve stávajících systémech, na kterých může být legislativní iniciativa založena, uplatňování a provádění systému náležité péče vždy sama o sobě neznamenají vyloučení odpovědnosti, jelikož škody vznikají v důsledku porušení lidských práv, nikoli z nedbalého jednání v souvislosti s náležitou péčí. V situaci, v níž selhala prevence, je i tak třeba, aby byly obětem porušení lidských práv stále k dispozici alespoň účinné opravné prostředky zaručující plnou náhradu za vzniklé škody. Systém náležité péče poslouží ke znázornění úsilí, které bylo přijato s cílem předcházet škodám. |
| --- | --- |

3.23

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Podniky provozující činnost v přeshraničním měřítku v rámci EU i mimo ni musí být řízeny udržitelným způsobem, a sice z ekonomického, sociálního i ekologického hlediska, a musí mít možnost usazovat se, vyrábět zboží a poskytovat služby v Evropě. Legislativní iniciativa by podnikům měla rovněž ukládat, aby zásady a aspekty odpovědného a udržitelného podnikatelského chování začlenily do svých obchodních vztahů v rámci globálních hodnotových řetězců. Legislativní iniciativa by měla usilovat o vytvoření rámce, který bude zahrnovat povinné vedení účinného dialogu se všemi zúčastněnými stranami v daném podniku, pokud možno na úrovni dozorčích rad a poradních výborů. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vzhledem k problémům a překážkám, s nimiž se oběti často potýkají v přístupu ke spravedlnosti v třetích zemích, ve kterých se uskutečňují operace některých evropských společností, by měla být zajištěna možnost přístupu ke spravedlnosti v členském státě, kde je společnost usazena (nebo kde vykonává podnikatelskou činnost). Mělo by tedy být možné podat žaloby proti společnostem, které jsou usazené nebo vykonávají činnost v určitém členském státě nebo na takový členský stát mají jinou vazbu, v jurisdikci tohoto členského státu. Tato možnost je již povolena ve francouzském zákoně o povinnosti systému obezřetnosti pro podniky ze dne 27. března 2017, avšak dosud nevyřešené případy ukazují na to, že jurisdikce vnitrostátních soudů ještě nebyla získána pro stížnosti týkající se dceřiné společnosti v zahraničí. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pravomoc evropských soudů je obvykle vyhrazena pro žalované z Evropy. Je tak možné žalovat u evropského soudu podnik sídlící v Evropě, ale jeho dceřiné společnosti sídlící v zemi, kde došlo ke škodě, zpravidla být žalovány nemohou. Dodavatelé a zprostředkovatelé v dodavatelském řetězci bývají od daného evropského podniku vzdáleni ještě více. Oběti porušení lidských práv v souvislosti s podnikáním a jejich zástupci, včetně odborových organizací a obránců lidských práv, musí mít na základě lidských práv zaručen přístup ke spravedlivým soudním řízením, soudům a úřadům. Případy, kdy není jasné, zda případnou odpovědnost nese mateřská společnost, některá z jejích dceřiných společností, či některý z jejích dodavatelů, by měly spadat do pravomoci jednoho fóra zajišťujícího spravedlivá soudní řízení. Nařízení Brusel I by tedy mělo být upraveno tak, aby se pro případy porušení lidských práv povolilo řízení v Evropě. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Další problém, který byl diskutován na úrovni OSN, je použitelné právo. Podle článku 7 nařízení Řím II je v případech, kdy dochází ke škodám na životním prostředí, možnost výběru právního řádu. Bude to tak také u lidských práv, aby se zajistila stejná úroveň práv mezi poškozováním životního prostředí a porušováním lidských práv? Tato záležitost je v současnosti předmětem debaty mezi právníky a EHSV bude pro takové sjednocení zásad, aniž by ovšem byly dotčeny všechny právní důsledky. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zvláštní rámec odpovědnosti, včetně – v případech, kdy je to v závislosti na právním systému a daném porušení vhodné – odpovědnosti trestní, je nutné zavést pro případy, kdy dochází k porušením lidských práv, sociálních a environmentálních norem nebo nepříznivým dopadům činností společností, včetně jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců. Do návrhu smlouvy OSN je zařazena trestní odpovědnost za nejzávažnější mezinárodní zločiny. Ve svém stanovisku ke smlouvě OSN EHSV již konstatoval, že by se taková odpovědnost měla vztahovat i na případy hrubé nedbalosti (14). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV již také vyjádřil své názory na otázku důkazního břemene a příslušnou sílu důkazů. Ve stanovisku EHSV (15) se navrhuje, že: „(...) To by znamenalo přinejmenším to, že má být od žalobců v souvislosti s porušením lidských práv vyžadován pouze důkaz o existenci jednoznačného spojení mezi původcem porušení (např. dodavatelem nebo dceřinou společností) a (přijímající či mateřskou) společností, která pak musí věrohodně vysvětlit, že uvedená porušení byla mimo její kontrolu“. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Společnosti by neměly být vystavovány nedůvodně zahájeným soudním řízením ani absolutní odpovědnosti, neboť se mohou odvolat na své postupy náležité péče, aby doložily své zapojení a opatření za účelem zmírnění a prevence škodlivých dopadů. Pokud společnost ani nezpůsobila škodu, ani k ní nepřispěla a ani o ní nemohla vědět, ačkoli provedla smysluplnou náležitou péči, nemůže jí být přisuzována žádná odpovědnost. Proces náležité péče by měl řešit často uváděný problém „fiktivních podniků“, kdy oběti často nemají prostředky ani možnost objasnit specifickou řetězovou odpovědnost v rámci globálního hodnotového řetězce. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Opatření k usnadnění přístupu obětí ke spravedlnosti by měla zahrnovat vhodné režimy podpory. Předběžná opatření by měla umožnit zastavení činností porušujících lidská práva a sociální a environmentální normy. EHSV již poukázal na důležitost svědků a úlohu oznamovatelů protiprávního jednání, jakož i na nutnost podporovat práci nevládních organizací v této oblasti v rozsahu, v jakém mají oprávněný zájem, na základě stanovených, zákonných zásad, při přijímání opatření a shromažďování důkazů. Ve Francii několik málo oficiálních oznámení z iniciativy nevládních organizací proti společnostem na základě francouzské právní úpravy v oblasti náležité péče ukázalo na obtíže ve vynucování práva (například použitelného práva). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Povinný rámec náležité péče by byl realizován prostřednictvím dohodnuté normy, která je vynucována přiměřenými, účinnými a odrazujícími sankcemi, zatímco odpovědnost by musela být založena na porušení jasně definovaného souboru lidských práv. Stejně jako ve všech režimech odpovědnosti je nutné stanovit jasný příčinný vztah mezi chybou nebo neúspěchem při zamezení a určitou škodou. V kauzálních případech, kde nelze najít bezprostřední příčinu, a v případech se vzdálenějšími následky není tedy žádné spojení s rizikem. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Sankce by měly zahrnovat vyloučení z veřejných zakázek a veřejného financování, jakož i finanční sankce úměrně obratu společnosti a možnosti nápravy škod. To by mělo společnosti podněcovat, aby dodržovaly stanovené povinnosti a aby předcházely nepříznivým důsledkům své činnosti. Dále by to mělo přispět ke sbližování přístupu k lidským právům, včetně práv pracovníků a odborových svazů, směrem nahoru. Členské státy by měly zavést pozitivní pobídky na podporu ambiciózního přístupu společností k udržitelné hospodářské činnosti, včetně jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Legislativní iniciativa by měla zahrnovat ustanovení o zachování úrovně ochrany a zásadu příznivějšího ustanovení a mělo by v ní být obsaženo i ustanovení o přezkumu na základě odborných podnětů, kde by mohla být dobrým příkladem právní úprava ochrany osobních údajů. Požadavky nové legislativní iniciativy EU by se měly vztahovat také na stávající dobrovolné nástroje v oblasti náležité péče, jež by měly být v nezbytných případech upraveny. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Evropská komise by měla aktivně podporovat svou politiku náležité péče na mezinárodní úrovni, tj. v procesu přípravy smlouvy OSN, v rámci všech příslušných mezinárodních organizací, a tím podněcovat jiné jurisdikce k nastoupení podobné cesty. |
| --- | --- |

4.12

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 17, Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9, a stanovisko EHSV Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě (viz strana 197 v tomto čísle Úředního věsníku).

1

(2)  Jak je vyjádřeno v Mezinárodní listině lidských práv, devíti základních nástrojích v oblasti lidských práv, které se týkají Evropy a EU, Evropské úmluvě o lidských právech, Evropské sociální chartě a Listině základních práv EU.

2

(3)  Jak je vyjádřeno v základních pracovních normách, a zejména v Tripartitní deklaraci Mezinárodní organizace práce o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky.

3

(4)  Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9.

4

(5)  Usnesení EP 2018/2763(RSP).

5

(6)  Studie FRA Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (Zlepšování přístupu k opravným prostředkům v oblasti podnikání a lidských práv na úrovni EU, Vídeň 2017).

6

(7)  https://op.europa.eu/cs/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-cs.

7

(8)  Study on due diligence requirements through the supply chain (Studie týkající se požadavků náležité péče v dodavatelském řetězci), Evropská komise, leden 2020, s. 16.

8

(9)  Projev komisaře Reynderse na webináři o náležité péči pořádaném pracovní skupinou EP pro odpovědné podnikání, 30. dubna 2020.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou 4.

10

(11)  Smlouva OSN o podnikání a lidských právech.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou 4.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 4.

15

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/145

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum Územní agendy EU, Lipské charty a městské agendy EU

(průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví)

(2020/C 429/20)

| Zpravodaj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Roman HAKEN |

Zpravodaj:

Petr ZAHRADNÍK

Spoluzpravodaj:

Roman HAKEN

| Konzultace | 18. 2. 2020, dopis od pana Petera ALTMAIERA, německého spolkového ministra hospodářství a energetiky |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/0/4 |

Konzultace

18. 2. 2020, dopis od pana Petera ALTMAIERA, německého spolkového ministra hospodářství a energetiky

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV doporučuje, aby byly do obsahu nové Lipské charty plně integrovány nové okolnosti a parametry, které se objevily během dosavadního působení charty stávající (viz odstavec 2.2), aby byla charta funkčně kompatibilní s budoucím víceletým finančním rámcem EU i jeho propojeností s procesem evropského semestru. Měly by se v ní také vzít v úvahu dopady a následky pandemie COVID-19 v oblasti ekonomického, sociálního, environmentálního a územního rozvoje členských států i celé EU |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV upozorňuje na očekávaný nárůst narušení a rizik (ekonomických, zdravotních, environmentálních, kybernetických apod.) a navrhuje, aby se výslovně zdůraznila potřeba systematicky v nové Lipské chartě o udržitelných evropských městech myslet na odolnost. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV vítá text Územní agendy 2030 a ztotožňuje se s jeho nosnými pilíři, založenými na spravedlnosti, zaměření na životní prostředí a potřebě promítnout územní rozměr do všech relevantních oblastí veřejné správy. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV současně vítá možnost zapojit se do procesu implementace Územní agendy 2030, kterou mu agenda dává. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV si je vědom obrovského prostoru pro využití integrovaného přístupu při územním i městském rozvoji a přínosů, které jsou s tímto přístupem spojeny ve smyslu synergie efektů, úspor nákladů i funkčního obsahového propojení podporovaných projektů. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV upozorňuje na to, že prostor pro integrovaný přístup existuje též v možnosti propojování finančních zdrojů veřejného i soukromého charakteru za účelem navýšení kapacity a sdílení rizik ve prospěch územního i městského rozvoje, za předpokladu demokratické kontroly, transparentní správy a odpovědnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV jednoznačně podporuje vyváženost mezi jednotlivými typy území při využívání nástrojů územního a městského rozvoje. Doporučuje využití těch nejvhodnějších nástrojů podpory pro příslušné typy území při respektování zásady subsidiarity, jež v důsledku povedou k odstraňování projevů deprivace, zaostávání a odloučení v případě rizikových regionů. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV zdůrazňuje význam nových modelů a aspektů rozvoje městských aglomerací a metropolitních oblastí jakožto klíčových faktorů pro zvýšení globální konkurenceschopnosti EU díky jejich otevřenosti a také potřebu odolnosti vůči některým vedlejším dopadům globalizace. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV si je nicméně také dobře vědom důležitosti ochrany a podpory periferních a odlehlých, zejména venkovských, území s cílem pomoci s jejich začleněním do moderního a udržitelného regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Uvážíme-li endogenní a exogenní faktory, nelze udržitelnost a odolnost měst a regionů řešit odděleně. EHSV proto doporučuje maximální koordinaci městské agendy s politikou územní soudržnosti. Tu lze zajistit pomocí funkčních partnerství mezi městskými a venkovskými oblastmi a prostřednictvím integrovaných projektů na posilování udržitelnosti a odolnosti (resilience) lokálních ekonomických, sociálních a environmentálních systémů měst a jejich funkčních území a venkovských periferií. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby podpořila výměnu zkušeností, jež postupně vyústí v metodická doporučení pro zohledňování vznikajících rizik a odolnosti při přípravě a posuzování rozvojových plánů na městské a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV na straně jedné respektuje, že metropole a městské aglomerace mají díky koncentraci zdrojů i diverzifikaci ekonomických činností vytvořeny příznivé předpoklady pro to být póly růstu celé národní ekonomiky i jejími styčnými body v rámci ekonomické otevřenosti globalizace, na straně druhé si je plně vědom potřeby vyváženého rozvoje celé národní ekonomiky, včetně území venkovských a periferních. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV striktně požaduje, aby v rámci zásady partnerství v městském a regionálním rozvoji existovalo vyváženější zastoupení. Vhodným příkladem spravedlivého zastoupení je program LEADER/CLLD, kde zástupci veřejné správy mohou tvořit maximálně 50 % členů partnerství. EHSV doporučuje mnohem větší zapojení cílových skupin (obyvatel měst i venkovských oblastí, v místě působících nevládních organizací a sociálních partnerů) v zájmu efektivní spolupráce veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV registruje, že integrovaný územní přístup je v praxi uplatňován především ve venkovském prostoru (LEADER/CLLD) a v případě funkčních městských a metropolitních aglomerací. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Ačkoliv je zaručeno partnerské (mezisektorové) složení řídicích i poradních orgánů, je v praxi postavení soukromých subjektů (ať již místních firem a NNO či okolních MAS a asociací) v ITI výrazně slabší. Toto je zapotřebí do budoucna odstranit, neboť pak nedochází k vyváženému pohledu komunity na potřeby rozvoje. |
| --- | --- |

1.15

2.   Obecné souvislosti

| 2.1 | Lipská charta představuje mezivládní dokument členských států EU zaměřený na dodržování společných zásad a strategií politiky udržitelného rozvoje měst. V tomto smyslu je postavena na třech nosných pilířích:






  — | integraci konceptu udržitelného rozvoje měst do národních, regionálních a místních rozvojových politik, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

integraci konceptu udržitelného rozvoje měst do národních, regionálních a místních rozvojových politik,

| — | využívání nástrojů integrovaného rozvoje měst (např. CLLD-U) a jemu odpovídající veřejné správy a řízení při osvojení zásady víceúrovňové správy, |
| --- | --- |

—

využívání nástrojů integrovaného rozvoje měst (např. CLLD-U) a jemu odpovídající veřejné správy a řízení při osvojení zásady víceúrovňové správy,

| — | zajištění vyváženosti ostatními územními typy při současném respektování polycentrické urbánní struktury. |
| --- | --- |

—

zajištění vyváženosti ostatními územními typy při současném respektování polycentrické urbánní struktury.

| 2.2 | EHSV se ztotožňuje s významem a obsahem Lipské charty, ale vnímá potřebu jejího obsahového přizpůsobení novým okolnostem, vzniklým od doby jejího přijetí v květnu 2007. K nejvýznamnějším nastalým změnám patří:






  — | obrovský technologický pokrok a rozšíření inovačního potenciálu v podobě digitalizace, inteligentní mobility a dalších inteligentních řešení, které přinášejí řadu rozvojových příležitostí (např. optimalizace využívání zdrojů apod.) a strategických rizik (dopady na zaměstnanost, kybernetická zranitelnost apod.), |
| --- | --- | --- |

2.2

—

obrovský technologický pokrok a rozšíření inovačního potenciálu v podobě digitalizace, inteligentní mobility a dalších inteligentních řešení, které přinášejí řadu rozvojových příležitostí (např. optimalizace využívání zdrojů apod.) a strategických rizik (dopady na zaměstnanost, kybernetická zranitelnost apod.),

| — | dopad Ekonomiky a Společnosti 4.0 z pohledu nové organizace ekonomických činností v podobě oběhové a sdílené ekonomiky, jejichž rozvojové spouštěče a vlivy jsou koncentrovány zejména v městských aglomeracích, |
| --- | --- |

—

dopad Ekonomiky a Společnosti 4.0 z pohledu nové organizace ekonomických činností v podobě oběhové a sdílené ekonomiky, jejichž rozvojové spouštěče a vlivy jsou koncentrovány zejména v městských aglomeracích,

| — | proměna sociální struktury daná migrací, demografickými vlivy i měnícím se životním stylem, |
| --- | --- |

—

proměna sociální struktury daná migrací, demografickými vlivy i měnícím se životním stylem,

| — | příležitosti a výzvy plynoucí z cílů a opatření zahrnutých do Zelené dohody pro Evropu, |
| --- | --- |

—

příležitosti a výzvy plynoucí z cílů a opatření zahrnutých do Zelené dohody pro Evropu,

| — | nové způsoby a modely financování rozvoje měst, založené na sdílení soukromých i veřejných zdrojů a zájmů, |
| --- | --- |

—

nové způsoby a modely financování rozvoje měst, založené na sdílení soukromých i veřejných zdrojů a zájmů,

| — | nové aspekty vnější otevřenosti městských aglomerací a metropolí s ohledem na jejich roli v rámci globální konkurenceschopnosti a potřebu odolnosti vůči vedlejším dopadům globalizace, |
| --- | --- |

—

nové aspekty vnější otevřenosti městských aglomerací a metropolí s ohledem na jejich roli v rámci globální konkurenceschopnosti a potřebu odolnosti vůči vedlejším dopadům globalizace,

| — | stálá potřeba zvýšení participace obyvatel při plánování a realizaci rozvojových záměrů měst i jejich venkovských periferií. |
| --- | --- |

—

stálá potřeba zvýšení participace obyvatel při plánování a realizaci rozvojových záměrů měst i jejich venkovských periferií.

| 2.3 | Územní agenda 2030 představuje mezivládní dokument členských států EU vzniklý na základě spolupráce s partnery z dalších zemí, institucemi a organizacemi EU a evropskými zájmovými organizacemi. Jejím cílem je zajistit, aby potřeba udržitelné budoucnosti byla zaměřena nejen na zesílení územní soudržnosti, což je cíl zavedený článkem 3 Smlouvy o EU, ale na všechna území a všechny obyvatele. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Aby se tak stalo, vyzývá Územní agenda 2030 k posílení územního rozměru všech politik na všech úrovních správy. V tomto smyslu je postavena na třech pilířích:






  — | Prvním klíčovým cílem je spravedlivá Evropa (Just Europe), jež nabízí budoucí perspektivy pro všechny typy území a jejich obyvatele. To podtrhuje příspěvek územního rozměru a územního plánování k překlenutí a propojení politických (policy) priorit, jako je ekonomická, sociální a územní soudržnost, evropský pilíř sociálních práv, Evropa blíže občanům, inkluzivnější, udržitelnější a integrovanější rozvoj míst a území, spravedlivá (just) transformace a územní integrace v Evropě. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

Prvním klíčovým cílem je spravedlivá Evropa (Just Europe), jež nabízí budoucí perspektivy pro všechny typy území a jejich obyvatele. To podtrhuje příspěvek územního rozměru a územního plánování k překlenutí a propojení politických (policy) priorit, jako je ekonomická, sociální a územní soudržnost, evropský pilíř sociálních práv, Evropa blíže občanům, inkluzivnější, udržitelnější a integrovanější rozvoj míst a území, spravedlivá (just) transformace a územní integrace v Evropě.

| — | Druhým klíčovým cílem je zelená Evropa, jež chrání společný životní prostor a formuje společenskou (societal) transformaci. To podtrhuje příspěvek územního rozměru a územního plánování k zajištění politických (policy) priorit, jako jsou cíle udržitelného rozvoje OSN, Zelená dohoda EU, Pařížská dohoda i transformace Evropy na oběhové hospodářství. |
| --- | --- |

—

Druhým klíčovým cílem je zelená Evropa, jež chrání společný životní prostor a formuje společenskou (societal) transformaci. To podtrhuje příspěvek územního rozměru a územního plánování k zajištění politických (policy) priorit, jako jsou cíle udržitelného rozvoje OSN, Zelená dohoda EU, Pařížská dohoda i transformace Evropy na oběhové hospodářství.

| — | Za třetí Územní agenda 2030 zajišťuje strategickou orientaci pro územní plánování a vyzývá k zesílení územního rozměru všech politik na všech úrovních správy. V tomto kontextu se též týká EHSV, od něhož se žádá, aby informoval své členy o jejích prioritách a povzbudil je ke spolupráci na její implementaci. To zahrnuje zdůraznění významu partnerů občanské společnosti při zajišťování udržitelné budoucnosti pro všechna území a posílení CLLD a jakéhokoliv dalšího nástroje usnadňujícího integrovaný územní rozvoj a spolupráci. Nadto se od členů EHSV žádá, aby obhajovali priority Územní agendy v politických (policy) debatách na evropské úrovni. |
| --- | --- |

—

Za třetí Územní agenda 2030 zajišťuje strategickou orientaci pro územní plánování a vyzývá k zesílení územního rozměru všech politik na všech úrovních správy. V tomto kontextu se též týká EHSV, od něhož se žádá, aby informoval své členy o jejích prioritách a povzbudil je ke spolupráci na její implementaci. To zahrnuje zdůraznění významu partnerů občanské společnosti při zajišťování udržitelné budoucnosti pro všechna území a posílení CLLD a jakéhokoliv dalšího nástroje usnadňujícího integrovaný územní rozvoj a spolupráci. Nadto se od členů EHSV žádá, aby obhajovali priority Územní agendy v politických (policy) debatách na evropské úrovni.

| 2.4 | EHSV souhlasí s významem a obsahem Územní agendy 2030 a oceňuje úsilí vyvinuté v oblasti aktualizace a dalšího rozvoje tématu územní agendy od roku 2011:






  — | Zejména se ztotožňuje s celkovým cílem Územní agendy ve smyslu udržitelné budoucnosti pro všechny typy území a všechny obyvatele v Evropě. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Zejména se ztotožňuje s celkovým cílem Územní agendy ve smyslu udržitelné budoucnosti pro všechny typy území a všechny obyvatele v Evropě.

| — | Souhlasí s cíli a prioritami Územní agendy 2030 a oceňuje úsilí zaměřené na území a obyvatele. |
| --- | --- |

—

Souhlasí s cíli a prioritami Územní agendy 2030 a oceňuje úsilí zaměřené na území a obyvatele.

| — | Souhlasí se zdůrazněním naplňování priorit typu a) vyvážená Evropa, kde žádné místo ani žádní lidé nejsou opomenuti, b) funkční regiony propojující městské i venkovské lokality, c) integrace života a práce napříč státními hranicemi, d) zdravé životní prostředí a dobrý prostor pro život, e) oběhové hospodářství či f) udržitelná digitální a fyzická propojenost. |
| --- | --- |

—

Souhlasí se zdůrazněním naplňování priorit typu a) vyvážená Evropa, kde žádné místo ani žádní lidé nejsou opomenuti, b) funkční regiony propojující městské i venkovské lokality, c) integrace života a práce napříč státními hranicemi, d) zdravé životní prostředí a dobrý prostor pro život, e) oběhové hospodářství či f) udržitelná digitální a fyzická propojenost.

| — | Považuje za nezbytné, aby byla občanská společnost zapojena do zaměření územních cílů typu spravedlivá a zelená Evropa, a souhlasí s tím, aby byl EHSV do tohoto procesu zapojen jako jeden z klíčových hráčů. |
| --- | --- |

—

Považuje za nezbytné, aby byla občanská společnost zapojena do zaměření územních cílů typu spravedlivá a zelená Evropa, a souhlasí s tím, aby byl EHSV do tohoto procesu zapojen jako jeden z klíčových hráčů.

| — | Oceňuje, že všichni členové EHSV mají možnost zapojit se do práce na rozpracování a implementaci Územní agendy 2030 prostřednictvím www.territorialagenda.eu. |
| --- | --- |

—

Oceňuje, že všichni členové EHSV mají možnost zapojit se do práce na rozpracování a implementaci Územní agendy 2030 prostřednictvím www.territorialagenda.eu.

| 2.5 | EHSV pozitivně vnímá proces podpory budování nové městské agendy EU po podpisu Amsterdamského paktu. Tato agenda, která je logicky spjata i s programy URBACT či URBAN, má v budoucnu rozhodně velký potenciál pro určení priorit městského rozvoje a pro předvedení dobré praxe, která bude v EU replikovatelná. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I když jsou všechna prioritní témata městské agendy pro organizace občanské společnosti důležitá, současně překračují tradiční úlohu spojovanou s občanskou společností. Nevládní organizace, sociální podniky a družstva stále více rozvíjejí svou kapacitu nebo dávají vzniknout novým ekonomickým a organizačním modelům s cílem poskytovat služby veřejného zájmu. Je nezbytné, aby orgány veřejné správy byly schopny na sebe nahlížet z pohledu skupin a organizací pracujících v městských oblastech. EHSV je toho názoru, že zapojení vnitrostátních nebo regionálních sítí či místních organizací s bohatými zkušenostmi v určité oblasti by bylo stejně přínosné jako zapojení evropských sítí. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V každém případě je v zájmu účinného provádění městské agendy EU nezbytné:






  a) | vzít v úvahu základní potřeby zainteresovaných partnerů a věnovat pozornost budování kapacit (zejména pro horizontální partnerství na úrovni měst). EHSV doporučuje využít pro tento účel prostředky z evropských fondů určené na „technickou pomoc“; |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

vzít v úvahu základní potřeby zainteresovaných partnerů a věnovat pozornost budování kapacit (zejména pro horizontální partnerství na úrovni měst). EHSV doporučuje využít pro tento účel prostředky z evropských fondů určené na „technickou pomoc“;

| b) | připravit metodická doporučení k zásadám odpovědných partnerství na úrovni měst. Je důležité vypracovat metodiku monitorování a hodnocení městské agendy, včetně ukazatelů, které budou schopny měřit dosažené změny. Je nezbytné, aby se partneři, včetně organizací občanské společnosti, na hodnocení a monitorování podíleli. |
| --- | --- |

b)

připravit metodická doporučení k zásadám odpovědných partnerství na úrovni měst. Je důležité vypracovat metodiku monitorování a hodnocení městské agendy, včetně ukazatelů, které budou schopny měřit dosažené změny. Je nezbytné, aby se partneři, včetně organizací občanské společnosti, na hodnocení a monitorování podíleli.

| 2.8 | EHSV vnímá určitou dvojkolejnost mezi územní a městskou agendou na straně jedné a územní soudržností na straně druhé. Respektuje, že je téma územní soudržnosti od roku 2009 součástí Smlouvy (SFEU) a tím i součástí společné legislativy, kdežto městská ani územní agenda jako takové součástí Smlouvy nejsou a jejich výsostná součást zůstává v kompetenci národních států a je dále upravena mezivládní dohodou. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Jako důležitou součást regionálního rozvoje realizovaného v rámci EU podporuje EHSV rovněž vznik a implementaci participativních strategií rozvoje makroregionů, které zahrnují jak členské, tak i nečlenské regiony a státy EU. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Přestože je z časového hlediska téma územní i městské agendy EU v porovnání s horizontem víceletého finančního rámce dlouhodobější, je zásadní, aby se adekvátně projevilo též v jeho budoucím zaměření a bylo jím v odpovídajícím rozsahu podporováno. Lze totiž předpokládat, že budoucí víceletý finanční rámec EU bude zásadně ovlivněn dopady probíhající pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Dopad pandemie též zdůrazňuje potřebu zahrnout do územní i městské agendy nejen rozměr rozvoje, ale též schopnost odolávat těžko předvídatelným rizikům v podobě asymetrických exogenních šoků s dramatickým dopadem na udržitelnost rozvojové trajektorie. |
| --- | --- |

2.11

3.   Obecné připomínky

3.1   Udržitelnost a odolnost (resilience)

| 3.1.1 | EHSV upozorňuje na to, že Evropa čelí přetrvávajícím problémům spojeným s dopady změny klimatu, využíváním zdrojů a snižováním environmentálních rizik pro zdraví a dobré životní podmínky obyvatel. Ačkoliv stále více městských samospráv a místních komunit experimentuje s různými způsoby udržitelné mobility, stavebnictví, výroby a spotřeby, jejich širší uplatnění v praxi bude vyžadovat výrazně širší participaci celé společnosti, včetně podniků, nevládních neziskových organizací a občanů, na celém transformačním procesu. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EHSV se domnívá, že městské samosprávy se svojí schopností vytvářet integrovaná místní řešení mohou efektivně využít prostředky určené na řešení zdravotních a ekonomických dopadů současné pandemie COVID-19 nejen na posílení zdravotní a sociální infrastruktury a nastartování ekonomiky, ale rovněž na podporu transformace na udržitelnější a odolnější modely hospodářského rozvoje. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV konstatuje, že evropská města tradičně považovala dodávky zboží a služeb z vnějších oblastí za samozřejmost a předpokládala, že plně integrované hospodářské systémy dokáží zvládnout možná narušení. Jak je však patrné v případě současné pandemie COVID-19, vysoké stupně provázanosti s sebou přinášejí rizika kaskádových efektů. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EHSV proto zdůrazňuje potřebu budovat oboustranně výhodná partnerství mezi městskými a venkovskými oblastmi s cílem posilovat udržitelnost a odolnost lokálních ekonomických, sociálních a environmentálních systémů. Partnerství tohoto typu se mohou v budoucnu stát pilířem územní soudržnosti. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EHSV proto doporučuje, aby nová Lipská charta vyzvala města k:






  a) | budování kapacit pro předvídání (anticipaci) rizik a transformačních příležitostí spojených s dopady klimatické změny, vlivy čtvrté průmyslové revoluce a důsledky nových zdravotních hrozeb a ostatních relevantních rizik v souladu s dobrou praxí podporovanou sendajským rámcem pro snižování rizika katastrof; |
| --- | --- | --- |

3.1.5

a)

budování kapacit pro předvídání (anticipaci) rizik a transformačních příležitostí spojených s dopady klimatické změny, vlivy čtvrté průmyslové revoluce a důsledky nových zdravotních hrozeb a ostatních relevantních rizik v souladu s dobrou praxí podporovanou sendajským rámcem pro snižování rizika katastrof;

| b) | aktivnímu vytváření a aktivní podpoře partnerství mezi lokálními aktéry v městských a venkovských oblastech (včetně místních samospráv a místních akčních skupin (MAS)) pro prevenci strategických rizik a využívání transformačních příležitostí pomocí integrovaných projektů v klíčových oblastech společného zájmu (zdravotní péče, zásobování vodou a potravinami, doprava, oběhové hospodářství apod.); |
| --- | --- |

b)

aktivnímu vytváření a aktivní podpoře partnerství mezi lokálními aktéry v městských a venkovských oblastech (včetně místních samospráv a místních akčních skupin (MAS)) pro prevenci strategických rizik a využívání transformačních příležitostí pomocí integrovaných projektů v klíčových oblastech společného zájmu (zdravotní péče, zásobování vodou a potravinami, doprava, oběhové hospodářství apod.);

| c) | posuzování vlivů budoucích rozvojových plánů, programů a projektů na udržitelnost a odolnost lokálního environmentálního, ekonomického a sociálního systému (včetně dopadů na zranitelné skupiny populace a trh práce) a jejich optimalizaci na základě získaných poznatků; |
| --- | --- |

c)

posuzování vlivů budoucích rozvojových plánů, programů a projektů na udržitelnost a odolnost lokálního environmentálního, ekonomického a sociálního systému (včetně dopadů na zranitelné skupiny populace a trh práce) a jejich optimalizaci na základě získaných poznatků;

| d) | sdílení získaných poznatků a inovativních řešení týkajících se posílení udržitelnosti a odolnosti pomocí evropských sítí a evropských programů územní spolupráce. |
| --- | --- |

d)

sdílení získaných poznatků a inovativních řešení týkajících se posílení udržitelnosti a odolnosti pomocí evropských sítí a evropských programů územní spolupráce.

| 3.1.6 | EHSV zároveň uznává, že posilování odolnosti je relativně nový obor. Z tohoto důvodu doporučuje zahájit panevropskou výměnu zkušeností zahrnující výzkumné pracovníky a odborníky z praxe a iniciativy podporující dobrou praxi v této oblasti. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Integrovanost

| 3.2.1 | EHSV upozorňuje, že v celé EU stále zůstává obrovský potenciál pro realizaci integrovaných projektů v rámci politiky soudržnosti. Jádrem integrovaného přístupu k využívání zdrojů EU je interdisciplinarita a zaměření se na horizontální témata (tedy překonání zhoubně rozšířeného resortismu a umělého sektorového vidění, které reálně brání realizaci skutečně integrovaných řešení). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EHSV si je vědom, že integrovaný přístup vyžaduje zcela nový postoj k řešení podporovaných projektů. Je založen na vzájemné propojenosti a logické a funkční provázanosti projektů, kdy zdroje podpory přicházejí nejen z různých programů rozpočtu EU, ale též v různých formách (dotace, finanční nástroje). V optimálním případě jsou rovněž doplněny soukromými zdroji. Základem je obsahová tematická provázanost a kriticky důležité je pro tento přístup vyhodnocení reálných efektů. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EHSV doporučuje, aby se integrovaný územní přístup adekvátně promítl do dohody o partnerství. Dále musí být plně propojen a zcela kompatibilní se zásadou tematického zaměření a nesmí být připuštěna interpretace v podobě rezidua tematického zaměření. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV dodává, že hypotetický test ukázal, že integrovaný přístup přináší v porovnání se scénářem izolovaných individuálních projektů o cca 40 % lepší hodnoty ukazatelů výkonnosti. Z hlediska makroekonomického jsou tyto změny v případě podpory investic v soukromém sektoru spíše zanedbatelné (vzhledem k objemově velmi malému podílu takto realizovaných investic v porovnání s celkovými soukromými investicemi), naopak v případě veřejných investic je jejich dopad pronikavý, zvláště díky koordinaci jejich realizace i využívání. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EHSV konstatuje, že předmětem integrace nemusí být pouze obsahový záběr a témata. Pro různé druhy integrovaných projektů jsou taktéž vhodná různá území a jejich různé typy, kdy velmi podstatné je uplatnění zásady subsidiarity a relevance skloubení témat s potřebami. V této souvislosti jsou nejčastěji zmiňována tato typologická území: metropole, (sub)region, deprivovaná městská oblast a městská aglomerace. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EHSV konstatuje, že projekty spojené s podporou konkurenceschopnosti a excelence, kdy je naplňována funkce rozvojových pólů, jsou převážně adekvátní pro metropolitní území a aglomerace a projekty cílící na podporu konvergenčních priorit jsou velmi relevantní pro (sub)regiony a deprivovaná městská území. Předmětem integrace pak může být i souběh zdrojů, který je možný jak v rámci operačního programu politiky soudržnosti, tak napříč operačními programy, napříč fondy a napříč programy víceletého finančního rámce. EHSV se domnívá, že jednou z možností integrovaného přístupu je též zapojení soukromých finančních zdrojů s cílem rozšířit dostupně financování z veřejných zdrojů, a tak poskytnout dodatečnou kapacitu a sdílení rizik. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | EHSV se domnívá, že hlavními přednostmi integrovaného územního přístupu jsou realizace úspor z rozsahu, kdy dochází k výrazné úspoře nákladů spojených s implementací těchto projektů, tak rovněž k synergii rozvojových přínosů, které lze označit za největší pozitivní benefit. Hlavní překážky lze shrnout jako: přetrvávající nedůvěra, složitost řízení a implementace a hlavně nedostatek ochoty delegovat zodpovědnost na nižší články správní struktury. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Vyváženost

| 3.3.1 | Čím více bude rozvoje metropolí a městských aglomerací dosahováno na úkor ostatních typů území v rámci země, tím dojde k větším budoucím strukturálním poruchám, jež budou jen nákladně řešitelné. Tato teze je současně platná též pro vyvážený rozvoj jednotlivých členských států EU a zdůvodňuje oprávněnost zachování silné politiky soudržnosti EU i v budoucnu. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tuto tezi by měly respektovat rovněž základní nástroje na podporu regionálního rozvoje a konkrétní projekty v rámci ITI i CLLD by měly brát tento širší kontext v úvahu, jinak se zvyšuje riziko vzniku vnitřních periferií („zemí nikoho“), které nejsou politikami územního rozvoje dostatečně podporovány, a tím je jejich budoucí rozvoj zásadně podvazován. V ITI logicky převládají velké a investiční projekty, kdežto v CLLD-U finančně malé a častěji neinvestiční projekty, ovšem s velkou přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | To vytváří též prostor pro vzájemnou kompatibilitu mezi ITI a CLLD na bázi respektování zásady subsidiarity. Do uvažování v rámci ITI by se tak měla zahrnout nejen příslušná metropolitní oblast či městská aglomerace, ale též k ní příslušná venkovská území či území menších měst. A na straně druhé pak CLLD představuje racionálně uplatnitelný nástroj nejen pro podporu místních iniciativ ve venkovských územích, ale též pro řešení komunitních problémů v městských aglomeracích a na úrovni městských částí v metropolích. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Hlavní charakteristiky CLLD-U (1):






  — | místní mezisektorové partnerství (MMP) – totéž co MAS pro venkovské území, účast různých sektorů (podnikatelský, neziskový, veřejná správa, příp. zvláštní instituce jako školy, ústavy, úřady, banky), |
| --- | --- | --- |

3.3.4

—

místní mezisektorové partnerství (MMP) – totéž co MAS pro venkovské území, účast různých sektorů (podnikatelský, neziskový, veřejná správa, příp. zvláštní instituce jako školy, ústavy, úřady, banky),

| — | společná strategie rozvoje (územně integrovaná, mezisektorová, zaměřená na jedno nebo i více témat, vycházející ze specifických potřeb a příležitostí města, navržená v zásadním souladu s platnou strategií rozvoje města a financovaná z rozmanitých veřejných a soukromých zdrojů), |
| --- | --- |

—

společná strategie rozvoje (územně integrovaná, mezisektorová, zaměřená na jedno nebo i více témat, vycházející ze specifických potřeb a příležitostí města, navržená v zásadním souladu s platnou strategií rozvoje města a financovaná z rozmanitých veřejných a soukromých zdrojů),

| — | přístup „zdola nahoru“, v němž iniciativa vychází přímo z lokality, s průkazným zapojením partnerů a veřejnosti, |
| --- | --- |

—

přístup „zdola nahoru“, v němž iniciativa vychází přímo z lokality, s průkazným zapojením partnerů a veřejnosti,

| — | koordinovaný postup (při plánování a využívání veřejných a soukromých zdrojů, společné projekty), možnost mnohostranné integrace (územní, časové, věcné, fondové a institucionální), |
| --- | --- |

—

koordinovaný postup (při plánování a využívání veřejných a soukromých zdrojů, společné projekty), možnost mnohostranné integrace (územní, časové, věcné, fondové a institucionální),

| — | partnerské a decentralizované rozhodování o financování projektů jednotlivých místních žadatelů prostřednictvím orgánů MMP, |
| --- | --- |

—

partnerské a decentralizované rozhodování o financování projektů jednotlivých místních žadatelů prostřednictvím orgánů MMP,

| — | důraz na inovativnost v řešení, tj. na aktivity a akce, které jsou v daném území nové a mají rozvojový efekt (nikoliv běžné činnosti opakované z minulosti), |
| --- | --- |

—

důraz na inovativnost v řešení, tj. na aktivity a akce, které jsou v daném území nové a mají rozvojový efekt (nikoliv běžné činnosti opakované z minulosti),

| — | spolupráce v sítích, a to mezi MMP v rámci členských států, příp. mezi MMP v rámci EU. |
| --- | --- |

—

spolupráce v sítích, a to mezi MMP v rámci členských států, příp. mezi MMP v rámci EU.

| 3.3.5 | EHSV si uvědomuje, že určité oblasti územní typologie v rámci EU se kvůli probíhajícím strukturálním a technologickým změnám ocitají v situaci, kdy alespoň krátkodobě nejsou schopny si pomoci samy (kupříkladu regiony s dosavadní intenzivní těžbou uhlí a na něm závislým těžkým průmyslem v útlumu) a objevují se zde projevy tržního selhání. Nástroje územního rozvoje by těmto regionům měly pomoci nalézt proveditelné strategické východisko v podobě funkční diverzifikace ekonomických činností a zajistit potřebné finanční zdroje pro tento rozvoj. |
| --- | --- |

3.3.5

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Institucionální aspekt

| 4.1.1 | EHSV si je vědom určité dvojkolejnosti v institucionálním ukotvení EU, a sice mezi územním rozvojem a agendou městského rozvoje na straně jedné a územní soudržností na straně druhé. Přestože lze z pohledu komplexního vidění považovat městský rozvoj za součást šířeji vnímaného územního rozvoje, má městský rozvoj z pohledu kompetencí určitou míru autonomie, neboť je v plné kompetenci členských států a tedy předmětem mezivládních způsobů řešení. Územní soudržnost je naproti tomu od roku 2009 součástí unijní legislativy. Mezi oběma tématy tak existuje, jak patrno, značný obsahový překryv. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Naznačená dvojkolejnost, na kterou například upozorňuje též Bukurešťská deklarace z roku 2019, prozatím nepředstavuje zásadní problém, neboť městská agenda je plně začleněna do politiky soudržnosti. Problém napomáhá řešit též systém víceúrovňové správy (viz níže). Přesto však by nová Lipská charta měla vést k co největšímu překlenutí této dvojkolejnosti a k maximálnímu efektivnímu propojení územní a městské agendy. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Obsahový aspekt

| 4.2.1 | EHSV očekává, že největší význam a přidaná hodnota nové Lipské charty budou spočívat v komplexní integraci nových prvků a okolností determinujících územní a městský rozvoj (viz odstavec 2.2), v zabudování principu odolnosti (resilience) do celého pojetí nového dokumentu a v přesvědčivé reakci dokumentu na dopady pandemie COVID-19, které budou s velkou pravděpodobností dlouhodobé a strukturální povahy. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Mezi významné obsahové aspekty tak lze zařadit též existenci odpovídající preventivní, podpůrné i rozvojové infrastruktury, využívající aktuální technologické možnosti a zajišťující vyvážený rozvoj území, prostřednictvím kterého se stírají některé kvalitativní rozdíly v životních standardech mezi metropolitními a periferními venkovskými oblastmi. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Finance

| 4.3.1 | Pro zajištění optimálního územního a městského rozvoje je zapotřebí vytvořit odpovídající a na reálnou potřebu reagující robustní finanční zdroj v podobě budoucího víceletého finančního rámce EU, pro který by měl vyvážený, ale dynamický, udržitelný a integrovaný územní rozvoj představovat jednu z nosných priorit. Na straně druhé, i v rámci územního rozvoje se zdá být doporučeníhodné ve větší míře používat moderní finanční nástroje, tedy ty, které respektují výsledek a výkonnost, jejichž efekt je měřitelný a z nichž některé jsou postaveny na bázi návratnosti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | V rámci využívání soukromé iniciativy a z hlediska zodpovědnosti za rozvoj území, ve kterém pracujeme a žijeme, by měla být vzhledem k omezením veřejných zdrojů optimalizována možnost zapojení soukromých finančních prostředků s cílem tyto zdroje rozšířit, za podmínky přísné demokratické kontroly a správy. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Víceúrovňová správa

| 4.4.1 | V podmínkách moderního územního a městského rozvoje je víceúrovňová správa, důsledně respektující zásadu subsidiarity, nutností a předpokladem. Jde jen o to vytvořit vhodné institucionální podmínky pro její efektivní fungování. Zde máme na mysli především reálné kompetence, administrativně-procesní podmínky i dostatečný finanční základ. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Zásadou moderních veřejných služeb je partnerství, a to jak partnerství vertikální, tak horizontální. EHSV doporučuje zaměřit se na různé modely spolupráce veřejného a soukromého sektoru, které dodržují osvědčené postupy, pokud jde o demokratickou odpovědnost a kontrolu při správě městských projektů, na různé sociální podniky a také na evropské programy založené na partnerství, např. bývalý program EQUAL (2), které přestavují další příklady takové spolupráce. Úkolem veřejné správy na různých úrovních, zejména ve městech, je propojit příslušné partnery v rámci společných projektů a efektivně využít finanční prostředky. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Víceúrovňovou správu lze efektivně vytvářet a naplňovat pomocí integrovaných projektů městských aglomerací a jejich funkčních území ve venkovském prostoru. Do těchto projektů lze s úspěchem zapojovat místní akční skupiny působící ve venkovských územích i nově vznikající mezisektorová městská partnerství. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Moderní územní i městský rozvoj přitom předpokládá nejen sladění všech složek v rámci veřejného sektoru (zástupců státu, regionů a obcí), ale též účinné zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti (jednotlivých občanů, podnikatelských svazů a sdružení, odborových svazů, místně působícího neziskového sektoru apod.). |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EHSV navrhuje, aby bylo v chartě dále rozpracováno téma Městské komunity a zapojení občanů. Města potřebují funkční mechanismus k posílení postavení občanů a skupin občanů, aby byli skutečnými a spolehlivými partnery v diskusích a při provádění rozvojových priorit svých měst, jakož i při realizaci městské agendy. Pouze sebevědomá a silná komunita disponující vysokým sociálním kapitálem bude schopna čelit výzvám, které se začínají objevovat. Pro veřejnou správu je za tímto účelem zapotřebí připravit školicí a vzdělávací moduly zaměřené na to, jak kooperativní partnerství ve vlastní obci tvořit a posilovat. EHSV je připraven pracovat na konkretizaci této myšlenky. |
| --- | --- |

4.4.5

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Zkratku CLLD-U používá EHSV v tomto stanovisku k označení komunitně vedeného místního rozvoje ve městech. Snažíme se tak lépe popsat různé zdroje a podmínky pro místní rozvoj venkova a měst. CLLD se momentálně obvykle využívá pro venkovské oblasti jako modernizace programu LEADER, méně již však pro rozvoj měst.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237.

2

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/153

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha strukturální politiky a politiky soudržnosti EU při prosazování transformace hospodářství inovativním a inteligentním způsobem

[průzkumné stanovisko]

(2020/C 429/21)

| Zpravodaj: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultace | 18. února 2020 – dopis od pana Petera ALTMAIERA, německého spolkového ministra hospodářství a energetiky |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 SFEU |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20.7.2020 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/0/3 |

Konzultace

18. února 2020 – dopis od pana Petera ALTMAIERA, německého spolkového ministra hospodářství a energetiky

Právní základ

článek 304 SFEU

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20.7.2020

Datum přijetí na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/0/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby se zabývala politikou soudržnosti jako základním nástrojem pro řešení obrovských problémů způsobených pandemií koronaviru. Je naléhavě zapotřebí rychlá reakce a finanční prostředky na pomoc členským státům a na jejich podporu musí být uvolňovány v souladu s příslušnými kritérii, ale také s odvahou. Evropa potřebuje více než kdy jindy diferencovaný přístup k řešení jedné jediné výzvy. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Dopady koronavirové krize vyžadují jasná a rozhodná opatření, která podpoří rekonstrukci evropského hospodářství. Důsledky pro činnost v oblasti veřejného zdraví a pro hospodářská, společenská a politická opatření jsou obtížně měřitelné a dopady se budou v jednotlivých členských státech lišit. EHSV souhlasí s tím, že priority německého předsednictví se musí zaměřit na tyto nové okolnosti, a vyzývá k přijetí opatření na ochranu zaměstnanosti a sociálních práv v celé Unii. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV se domnívá, že evropský plán na podporu oživení, ať už bude jakýkoli, musí vždy zohledňovat důsledky této krize, zejména závislost Evropy na jiných hospodářských oblastech, pokud jde o konkrétní produkty a služby. Je zřejmé, že Evropa se musí vážně zabývat svou obchodní politikou, podporovat inovace a využívat ve svůj prospěch své strategie pro inteligentní specializaci založené na regionech a odvětvovém průmyslovém přístupu. Politika soudržnosti měla v minulosti zásadní význam pro vytvoření dobrých podmínek pro průmysl, výzkum a vývoj a infrastrukturu, které umožňují vyvíjet nová řešení. EHSV se domnívá, že současné potřeby vyžadují ještě silnější politiku podpory průmyslových odvětví, která umožní jejich návrat do Evropy. Reindustrializace je nutností a čas pro její uskutečnění nastal právě teď. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Digitalizace služeb musí být podle EHSV i nadále prioritou všech členských států. Současná krize ukázala potřebu jednodušších a komplexnějších služeb, jež umožní poskytovat podporu všem Evropanům, zejména pak těm, kteří vyžadují zvláštní podporu. EHSV jasně vidí, že v oblasti digitalizace existují v různých členských státech různé úhly pohledu a různé výzvy. Stávající infrastruktura je nedostatečná a prioritou musí být větší investice do těchto oblastí. Členské státy by měly být vybízeny k tomu, aby investovaly do lepší infrastruktury a vytvářely tak vhodné podmínky pro nové společnosti a nové služby. Má-li to být možné, je třeba, aby finanční nástroje byly kreativní a jednoduché. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV souhlasí s tím, že je stále potřeba investovat do plně širokopásmových systémů, které venkovským oblastem umožní rozvíjet moderní zemědělské a turistické aktivity. Nástroje politiky soudržnosti tuto potřebu zanedbávají, anebo jsou členské státy od využívání příležitostí, jež v rámci finančních programů existují, přinejmenším odváděny. V zájmu umožnění rozvoje „nových forem zemědělství“, nových turistických aktivit a nových „průmyslových odvětví“ by vlády členských států měly být vybízeny k investicím do širokopásmové infrastruktury. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV je pevně přesvědčen, že pro „nový standard“, který vzniká v důsledku dopadů pandemie koronaviru na společnost a hospodářství, má zásadní význam elektronické podnikání. Pro společnosti i pro spotřebitele bude nutné vytvářet různé možnosti. Tento nový přístup může být přínosný i pro malé a střední podniky, a proto musí být vyčleněny prostředky strukturálních fondů, které společnostem umožní objevovat nové trhy a nové příležitosti. EHSV naléhavě žádá Evropskou komisi, aby byla při řešení těchto výzev flexibilní, což může společnostem poskytnout příležitosti k tomu, aby se svými partnerstvími a se svými inteligentními investicemi vstoupily do virtuálního prostředí a účastnily se hospodářské soutěže nejen na vnitřním trhu, ale i v celosvětovém měřítku. Zcela nezbytným předpokladem toho, aby společnosti a spotřebitelé mohli lépe spolupracovat, jsou udržitelnější sítě dodavatelských řetězců. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV se domnívá, že je naléhavě zapotřebí chránit malé a střední podniky a jejich udržitelnost. Již zavedené existující evropské nástroje, jako je Evropský sociální fond, musí být proto nasazeny velmi kreativním, ale jednoduchým způsobem. Krize má nepochybné dopady na míru zaměstnanosti a bez náležité strategie odborné přípravy a opětovného začleňování lidí na trhu práce bude pro Evropu cesta z krize obtížná. V rámci procesu rozhodování o používání finančních nástrojů je z tohoto důvodu nutno řešit problém spočívající v tom, že malé a střední podniky, které chtějí těchto programů využívat, jsou stále nuceny překonávat velké množství „byrokracie“. EHSV vyzývá k přijetí opatření, která by tuto zátěž zmírnila, a umožnila tak malým a středním podnikům, aby se v tomto směru dostaly dále. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Je naprosto nezbytné, aby pro malé a střední podniky, jimž bychom v tomto obtížném období měli pomoci, byly zajištěny dlouhodobě příznivé úvěrové podmínky. Měli bychom také využít Fondu soudržnosti a vytvořit v jeho rámci účinný finanční nástroj umožňující rychlou reakci. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | EHSV by chtěl rovněž upozornit na potřebu vytvoření vhodných podmínek, které posílí rozvoj veřejných investic do mechanismů celoživotního vzdělávání a mechanismů, jež lidem umožní přizpůsobit své dovednosti současným potřebám trhu a připravit se na předávání nových dovedností budoucím generacím. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.8 | EHSV souhlasí rovněž s tím, že je třeba podpořit program „Zelené dohody“, a naléhavě žádá Evropskou komisi, aby členským státům podala potřebná vysvětlení, například ohledně toho, jakým způsobem lze 40 miliard EUR z „Fondu pro spravedlivou transformaci“ použít pro účely „dekarbonizace“ hospodářství. Jedná se o příklad dobré myšlenky a koncepce, která by měla být propagována mezi členskými státy, ale stále není příliš jasné, jak má být uváděna do praxe. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV vítá „program REACT“, v rámci něhož bude investováno 55 miliard EUR na podporu politiky soudržnosti, ale vyzývá Evropskou komisi, aby rychle informovala členské státy a poskytla vysvětlení podmínek a kritérií rozdělování těchto prostředků s ohledem na skutečnost, že tyto prostředky musí být přiděleny do konce roku 2022. Financování programu REACT-EU bude mezi členské státy rozděleno v souladu s jejich relativní prosperitou a rozsahem dopadů současné krize na jejich ekonomiky a společnosti, včetně nezaměstnanosti mladých lidí. K dosažení výsledků jsou však nezbytné přesnější informace. Pro tuto chvíli je třeba zajistit provádění, spíše než stanovit příslušný objem financování. Evropa potřebuje flexibilní, rychlý a jednoduchý program, což s sebou nese potřebu usnadnění procesů, které by zjednodušily přístup ke zdrojům financování, a je-li tím hlavním, oč jde, zaměstnanost a přidaná hodnota, tak bez ohledu na velikost společnosti, původ nebo odvětví. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV navrhuje, aby v rámci přípravy koncepce regionálních politik byla zajištěna konzultace a rozsáhlé zapojení organizací občanské společnosti, protože pak bude možné využít skutečných a relevantních znalostí, které mají zúčastněné strany, a podpořit tak provádění strategie. Nastal čas, kdy je třeba do přípravy koncepce a provádění politiky zapojit sociální partnery, protože právě tak bude zajištěn partnerský přístup, který může přinést skutečné změny. |
| --- | --- |

1.10

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Německé předsednictví Evropské unie se bude konat za velmi specifických okolností a pro evropský projekt to bude velká výzva. Je možné, že mnoho cílů tohoto předsednictví bude kvůli pandemické situaci revidováno, protože tato situace bude mít dopad na rozvoj lidí, podniků a průmyslových odvětví a po pandemii bude pro Evropu zkouškou její odolnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I když se však priority mohou stále změnit, některé klíčové myšlenky zůstanou navzdory situaci patrně v platnosti. Digitalizace, rozpočtová rizika a inteligentní a růstová ekonomika jsou výzvy, které se dostaly do popředí pozornosti již dříve. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitalizace se o ni bude dělit s politikou v oblasti dat, umělou inteligencí a jednotným digitálním trhem. Zaručena musí zůstat otevřenost vnitřního trhu, což je snaha, která je v souvislosti s debatou o evropském plánu na podporu oživení pochopitelná. V zájmu posílení konkurenceschopnosti Evropy bude i nadále podporován rozvoj digitálního vnitřního trhu. EU se zavázala k interoperabilitě, normalizaci a technologiím založeným na otevřených zdrojích. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V současné situaci hrozí také prohloubení hospodářských a sociálních rozdílů, včetně regionálních a územních nerovností uvnitř členských států i mezi nimi. Posun poptávky a schopnost podnikového sektoru se zotavit se projeví v regionech a na územích uvnitř členských států nestejnoměrně z důvodu jejich různé odvětvové specializace. Očekává se nicméně, že utrpí služby vyžadující přímý kontakt se zákazníky, což se projeví zejména snížením obratu a zaměstnanosti v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

2.4

2.5   Reindustrializace venkovských oblastí

| 2.5.1 | Členské státy s větším fiskálním prostorem si mohou dovolit poskytovat podnikům a domácnostem štědřejší a dlouhodobější podporu. Budou mít také lepší předpoklady k tomu, aby zvládly absorbovat vyšší schodek veřejných financí a míru zadlužení za situace, kdy bude nutné zajistit kvalitní zdravotní péči a dlouhodobé sociální zabezpečení pro postižené osoby. Obecněji budou mezi členskými státy rozdíly, pokud jde o jejich schopnost financovat investice nezbytné k opětovnému oživení jejich hospodářství a k financování ekologické a digitální transformace. Tyto rozdíly by mohly vést k narušení rovných podmínek na jednotném trhu a ke zvětšení rozdílů v životní úrovni. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.6 | Jean-Claude Juncker řekl proslulou větu: „V této Unii není dostatek Evropy. A v této Unii není dostatek unie.“ Současná krize opět jasně ukázala, že když nastanou obtíže, začne se každý člověk starat sám o sebe. Dočasné zákazy vývozu chráněného zboží některých členských států a uzavření hranic, které nyní zažíváme, jsou až příliš národní reakcí na globální krizi. To nemůže nebýt důvodem k obavám. Politika soudržnosti by tyto účinky mohla napravit. |
| --- | --- |

2.6

3.   Politika soudržnosti jako evropská síla schopná oživení jednotného trhu

| 3.1 | Jednotný trh patří k samému jádru evropského projektu. Efektivně fungující jednotný trh by měl občanům EU přinášet širší nabídku služeb a výrobků a lepší pracovní příležitosti. Měl by stimulovat obchod a hospodářskou soutěž, což má zásadní význam pro realizaci ekologické a digitální transformace EU. Pro dokončení jednotného trhu je nezbytná vhodná a vyvážená politika soudržnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I přes množství rozdílů, které mezi členskými státy existují, zůstává politika soudržnosti klíčovým mechanismem pro zajištění vyváženého rozvoje, vytváření příležitostí a zvyšování standardů. Je důležité si uvědomit, že politika soudržnosti je založena na evropské solidaritě a má své účinky ve všech členských státech: jak v těch, které jsou příjemci financování, tak v těch, které jsou „čistými přispěvateli“. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Je také důležité, aby byla přijata konkrétní opatření v reakci na výzvu, jež má v různých členských státech různé účinky. Evropa potřebuje více než kdy jindy diferencovaný přístup k řešení jedné jediné výzvy. Členské státy tak budou potřebovat různou úroveň podpory, a to je hlavní výhoda účinné politiky soudržnosti: inteligentní a účinná opatření umožňující řešení různých dopadů, mezi něž patří i dopady koronavirové krize. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV prohlašuje, že je nutná správně koordinovaná evropská průmyslová politika, která by zohledňovala jak aktuální problémy související s pandemií COVID-19, tak situaci v období po pandemii a aspekty digitalizace a udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Je třeba určit a podpořit klíčová průmyslová odvětví a sektory, a to od lidských zdrojů po výzkum, v důsledku čehož bude evropská průmyslová politika tato strategická odvětví chránit před trhem a zajistí bezpečné dodávky klíčového zboží, jako jsou respirátory, roušky a další produkty potřebné při pandemii. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Evropa musí financovat činnosti, které splňují dvě kritéria: přesun strategické výroby zpět do Evropy, aby se stala nezávislou, zejména co se týče ochrany zdraví a řešení zdravotních problémů, a aby poskytovala kvalitní pracovní místa; a zaměření na udržitelné investice, které budou sociálně odpovědné a šetrné k životnímu prostředí. Malé a střední podniky by stejně jako velké společnosti a sociální podniky mohly hrát klíčovou úlohu při restrukturalizaci evropského systému výroby. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Malé a střední podniky a organizace občanské společnosti by měly být v centru pozornosti zaměřené na odolnost a obnovu. Programy soudržnosti by měly být restrukturalizovány mnohem jednodušším a účinnějším způsobem, aby z toho mohli mít reálný prospěch střední a malí příjemci. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dvě klíčová odvětví, která pandemie tvrdě zasáhla, jsou cestovní ruch a kultura. Evropské fondy by se měly zaměřit na vytvoření nástrojů, které umožní podpořit podniky působící v oblasti cestovního ruchu a kultury za využití inovací, digitální transformace a meziodvětvové spolupráce. |
| --- | --- |

3.6

4.   Politika soudržnosti a situace po koronavirové pandemii

| 4.1 | Neobvyklé okolnosti, které vytvořila koronavirová krize, jsou pro politiku soudržnosti obrovskou zkouškou. Plány obnovy členských států musí více než kdy jindy odrážet hodnoty územní soudržnosti, jako je digitalizace, boj proti změně klimatu a sociální začleňování. Na této politice je podstatně závislý systematický a ambiciózní plán obnovy, a to jak pro Evropu, tak pro všechny členské státy EU bez ohledu na velikost dané země nebo jiné její vlastnosti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jedním z nejdůležitějších aspektů strategie obnovy je finanční rámec politiky soudržnosti. Více než doposud se v důsledku pandemie ukázaly, a dokonce prohloubily nerovnosti mezi občany a mezi členskými státy. Možnost virové nákazy je pro všechny stejná, ale konkrétní způsoby, jak se s ní občané, společnosti a členské státy vypořádávají, se liší. Špatná finanční situace, k níž tato krize vede, bude mít na některé země a části společnosti dramatické dopady, což je nutno v rámci evropské reakce zohlednit. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Výsledky budou záviset především na spolupráci. Není čas kritizovat předchozí opatření. V této chvíli musíme věnovat svou pozornost spíše přítomnosti a zaměřit se na budoucnost. Musíme přitom sledovat hlavní dohodnuté cíle, které mohou i za těchto kritických okolností zůstat stejné. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Škody, které koronavirová krize způsobuje na evropském projektu i ve světě, ještě prohloubí škody, které způsobilo vystoupení Spojeného království z EU. To by mohlo znamenat, že po skončení pandemie se mezi různými zeměmi EU prohloubí rozdíly v oblasti hospodářského rozvoje, sociálních záruk a prosperity. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Krize nemá žádné jedno řešení. V minulosti však byla odpovědí na otázku, jak řešit rozdíly a vytvářet solidaritu mezi všemi členskými státy, vhodná a vyvážená politika soudržnosti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Hospodářská obnova Evropy by měla být založena na zásadě solidarity, nicméně potřeba napravovat minulé chyby stále trvá. Členským státům, které mají nadměrný veřejný dluh, je třeba pomoci s tím, aby co nejrychleji dosáhly udržitelného zotavení, ale tato podpora musí kombinovat silné politiky a vyvážená opatření založená na doporučeních evropského semestru pro jednotlivé země. Nyní je čas k odvážnému jednání, nikoli k přemýšlení o politických dividendách na národní úrovni. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zelená dohoda zůstává relevantní a EHSV se domnívá, že její hlavní cíle jsou zásadní pro dosažení vedoucího postavení Evropy v řadě aspektů této celosvětové výzvy. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV v této souvislosti jednoznačně vítá a plně podporuje návrhy Evropské komise: plán Next Generation EU, včetně programu REACT-EU, i celkový rozpočet EU na období 2021–2027. Vzhledem k tomu, že program REACT-EU pokračuje a rozšiřuje možnosti reakce na krize a nápravná opatření nové politiky soudržnosti, EHSV důrazně doporučuje odstranit veškeré případné administrativní překážky a zátěž, a to na úrovni jak vnitrostátní, tak i evropské veřejné správy, aby se úsilí mohlo zaměřit na řešení problémů spojených s epidemií. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV je proto pevně přesvědčen, že program REACT-EU dokáže v nejdůležitějších prvních letech oživení zmobilizovat investice a zajistit podporu v podobě předfinancování díky tomu, že do reálné ekonomiky přinese dodatečné zdroje. Mezi klíčové oblasti, které potřebují podpořit dodatečným financováním v rámci programu REACT-EU, patří zachování stávajících a vytváření nových pracovních míst – zejména pro mladé lidi – a investiční podpora malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Investiční priority po skončení koronavirové pandemie musí zohlednit neúměrně velké dopady pandemie na určité skupiny obyvatelstva, zejména na starší lidi, osoby se zdravotním postižením, migranty a uprchlíky a na romskou komunitu. Těmto komunitám bude třeba pomoci, aby znovu získaly stabilitu, a bude třeba zajistit, aby při zotavování z důsledků nadcházející krize nezůstaly pozadu, jak tomu bylo v době po skončení poslední finanční krize v Evropě. Obojí bude mít zásadní význam. |
| --- | --- |

4.10

5.   Evropský semestr a doporučení pro jednotlivé země

| 5.1 | Evropský semestr musí stále čelit mnoha výzvám, jejichž zvládání je v současné krizové situaci ještě důležitějším úkolem. Mezi výzvy, které je třeba řešit, patří chybějící pocit vlastnické odpovědnosti za navrhované reformy a pomalejší provádění doporučení pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Je proto zcela zásadní, aby se do evropského semestru zapojila organizovaná občanská společnost, protože spoluvlastnictví reforem s podílem různých zúčastněných stran zlepšuje jejich provádění a pomáhá dosáhnout pozitivních výsledků. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Proces evropského semestru bude mít v této souvislosti stále důležitější úlohu při sledování a hodnocení intervencí zaváděných v rámci nástroje „Next Generation EU“, a EHSV se proto domnívá, že by měla být uznána významná úloha hospodářských a sociálních partnerů a organizací občanské společnosti v tomto procesu. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Partneři z řad občanské společnosti, místní aktéři a sdružení spolu s Evropským parlamentem musí být zapojeni do veškerého rozhodování o výdajích týkajících se fondů obnovy, jakož i do následného ověřování toho, že byly peníze v zájmu evropské veřejnosti dobře vynaloženy. Jejich povinné zapojení má klíčový význam pro zajištění toho, aby finanční prostředky byly vynaloženy na projekty, které obnoví evropské hospodářství a napomohou jeho zotavení. |
| --- | --- |

5.4

6.   Účinné nástroje politiky soudržnosti

| 6.1 | Politika soudržnosti je moderní, účinná a flexibilní investiční politika EU. Na jedné straně umožňuje reagovat na dlouhodobé výzvy prostřednictvím svého víceletého programování. Na druhé straně může být mimořádně flexibilní v situacích vyžadujících krizové řízení, jakou je i současná situace, způsobená onemocněním COVID-19. Rychlé změny, k nimž v systému provádění této politiky došlo, umožní nasměrovat do členských států podporu ve výši 8 miliard EUR (pro začátek). |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Politika soudržnosti má na ekonomiky členských států významný dopad. Očekává se, že HDP v EU-13 bude na konci prováděcího období přibližně o 3 % vyšší, a to díky intervenci politiky soudržnosti 2014–2020. Značné jsou rovněž dopady na méně rozvinuté regiony EU. Očekává se například, že do konce programového období bude HDP některých méně rozvinutých regionů Maďarska o více než 8 % vyšší, než by bylo bez politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Již na začátku hospodářské a finanční krize hrály fondy EU stabilizační roli a zajišťovaly vyšší úroveň veřejných investic v mnoha oblastech politiky velkými infrastrukturními projekty počínaje a financováním malých a středních podniků a školením pracovníků a nezaměstnaných konče. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | V letech 2021–2027 bude politika soudržnosti nadále podporovat všechny regiony ve všech členských státech a bude financovat širokou škálu investic, které pomohou regionům EU účinně řešit dvojí transformaci v oblasti technologických změn a cíle v oblasti klimatu, a to i prostřednictvím zcela nových iniciativ, jako je Fond pro spravedlivou transformaci. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.2 | Návrh budoucí politiky soudržnosti je založen na třech klíčových zásadách: |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Politika pro všechny regiony – Tři čtvrtiny investic v rámci politiky soudržnosti se zaměřují na nejméně rozvinuté regiony, ale její prostředky jsou i nadále poskytovány regionům procházejícím transformací průmyslu i nejvzdálenějším regionům EU. Kromě toho byla posílena přeshraniční spolupráce a vzrostla úloha měst, metropolitních oblastí a místních iniciativ, přičemž novou prioritou se stalo „přibližování Evropy občanům“. Navzdory celkovému snížení rozpočtu EU by se zdroje měly i nadále zaměřovat na nejchudší členské státy a regiony. V návrhu Komise je toto zaměření ještě výraznější než v současném období a nejchudší členské státy stále dostávají mnohem více než rozvinutější členské státy. Podpora směřuje tam, kde je to nejvíce zapotřebí – 62 % prostředků na cíl v oblasti zaměstnanosti a růstu bylo vyčleněno pro méně rozvinuté regiony (v letech 2014–2020 činil tento podíl 52 %). I přes rozpočtová omezení bylo možné zajistit reálně vyšší alokace pro méně rozvinuté (+ 8 %) a přechodové regiony (+ 17 %), měřeno oproti cenám v roce 2018. To je podstata politiky soudržnosti: uvádění zásady solidarity do praxe. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Modernější politika – Tři čtvrtiny investic jsou vyčleněny na přípravu regionů na dvojí transformaci, tj. na přechod k digitálnímu, modernímu hospodářství a na přechod ke klimaticky neutrálnímu oběhovému hospodářství, což jsou hlavní výzvy, jimž bude naše společnost v nadcházejícím desetiletí čelit. Toto nezbytné zacílení zahrnuje i několik opatření zaměřených na zlepšování kvality a dopadu investic, jako je například stanovení „umožňujících podmínek“, které jsou přizpůsobeny dané investici, což zajišťuje, že jsou splněny předpoklady úspěchu. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Jednodušší a dynamičtější politika – Bylo navrženo 80 administrativních zjednodušení, která zefektivňují pravidla týkající se všech oblastí od sestavování programů až po auditní postupy a proces úhrady a která v rámci jediného souboru pravidel zajišťují jasná a jednoduchá pravidla pro sedm fondů EU prováděných v rámci sdíleného řízení. Tento jednotný soubor pravidel usnadní život jak správcům programů, tak jejich příjemcům a napomůže vzájemné součinnosti mezi sedmi uvedenými fondy, a to i ve vztahu k dalším nástrojům v rámci sady rozpočtových nástrojů EU, jako je společná zemědělská politika, inovační program Horizont Evropa, nástroj EU pro mobilitu ve vzdělávání (Erasmus+) a program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE). |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.3 | To spolu s dalším postupem v oblasti budování správních kapacit umožní všem rychlejší a lepší zahájení nových programů. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Nová politika soudržnosti bude, stručně řečeno, cílenější a přinese větší evropskou přidanou hodnotu, takže nepůjde jen o velikost, ale také o výsledky. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Současně bude zapotřebí, aby místní orgány vyvíjely větší úsilí, pokud jde o posílení vlastní odpovědnosti za provádění projektů financovaných Evropskou unií. To znamená, že míra vnitrostátního spolufinancování se vrátí na své předkrizové hodnoty. Klesající míru spolufinancování lze považovat za potenciální zdroj napětí ve veřejných rozpočtech, ale měla by být vnímána také jako příležitost pro lepší projekty a posílení vlastní odpovědnosti a schopnosti skládat účty. Totéž platí pro již zmíněné větší tematické zaměření na klíčové politické cíle, které odpovídají evropským prioritám a výzvám, jako je inteligentní a zelená Evropa. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Jednou z důležitých podmínek pro uplatňování výše uvedeného je to, aby Evropa vyřešila problém neúčinné komunikace týkající se politiky soudržnosti, která je s projekty financovanými v rámci této politiky až příliš často spojena. EHSV si je vědom toho, že jsou k dispozici různé platné pokyny Komise v oblasti komunikace, zároveň však jasně vidí, že tyto pokyny ani zdaleka nepostačují. Často se stává, že existuje jen malé povědomí o tom, že určité projekty byly realizovány a/nebo že jsou ve skutečnosti financovány ze strany EU, anebo se o tom neví vůbec. To vede k tomu, že politika soudržnosti není oceňována nebo je oceňována jen málo. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EHSV vyzývá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí o přezkum současných závazků v oblasti propagace a výrazně je aktualizovala, a to s přihlédnutí k moderním kanálům digitální komunikace, které jsou nedílnou součástí digitální agendy. Projekty, které představují osvědčené postupy, by měly být ve větší míře využívány jako příklady, které povedou i ostatní k častějšímu a efektivnějšímu využívání fondů. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EHSV vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se všemi zainteresovanými partnery, včetně organizací občanské společnosti, místních subjektů a veřejnosti, vypracovala strategický komunikační plán. Nyní je více než kdy jindy zapotřebí, aby členské státy a příjemci zajistili účinnější komunikaci o osvědčených postupech a jejich snadnější přístupnost. |
| --- | --- |

6.8

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/159

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojné minimální mzdy v celé Evropě

(průzkumné stanovisko na žádost Evropského parlamentu / Rady)

(2020/C 429/22)

| Zpravodajové: | Stefano MALLIA a Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Zpravodajové:

Stefano MALLIA a Oliver RÖPKE

| Konzultace | Evropský parlament, 30. 1. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 304 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 9. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 209/0/8 |

Konzultace

Evropský parlament, 30. 1. 2020

Právní základ

čl. 304 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

9. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

209/0/8

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Pandemie COVID-19 zasáhla Evropu tvrdě. Evropská unie a její členské státy se potýkají s hospodářskou recesí historických rozměrů s dramatickými důsledky pro občany i podniky. Aby byla zaručena pracovní místa a příjmy, jakož i rychlé a udržitelné opětovné zahájení hospodářských činností, konkurenceschopnosti a řádně fungujícího sociálního a hospodářského modelu, je zapotřebí koordinovaných a přesvědčivých krátkodobých a střednědobých politik. Součástí tohoto řešení jsou také kvalitní pracovní místa se spravedlivými mzdami, včetně důstojných minimálních mezd v celé Evropě. Je nezbytné vzít v potaz také hospodářské faktory, mimo jiné produktivitu a udržitelnost podniků. Rozhodující význam pro zaručení úspěšného výsledku a zachování důvěry občanů má účinný občanský dialog. Zásadní význam pro vypořádání se s hospodářskými výzvami a s výzvami na trhu práce a pro zajištění oživení má také intenzivní a účinný sociální dialog a kolektivní vyjednávání. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Toto průzkumné stanovisko si s ohledem na chystanou iniciativu Komise týkající se spravedlivých minimálních mezd vyžádal Evropský parlament. Skupiny EHSV Zaměstnanci a Různorodá Evropa podporují názor, že všichni pracovníci v EU by měli být chráněni pomocí spravedlivé minimální mzdy, která by umožnila důstojnou životní úroveň bez ohledu na to, kde pracují. Jedná se o základní právo. Skupina Zaměstnanci se domnívá, že stanovení minimální mzdy spadá do oblasti působnosti členských států a dochází k němu v souladu se specifickými rysy příslušných vnitrostátních systémů. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Mezi zákonem stanovenými minimálními mzdami jednotlivých členských států stále existují významné rozdíly, což je odrazem různých úrovní hospodářského a sociálního rozvoje, přičemž v některých státech je její výše výrazně pod prahovou hodnotou mzdy představující hranici ohrožení chudobou. EHSV již dříve vyslovil své přesvědčení, že je třeba vyvinout další úsilí, pokud jde o sbližování mezd a stanovení minimálních mezd v členských státech, přičemž zároveň zdůraznil, že v souladu s vnitrostátními postupy musí být plně respektována pravomoc a autonomie vnitrostátních sociálních partnerů ve vztahu ke stanovování mezd (1). Toto úsilí by mělo být zaměřeno také na posílení kolektivního vyjednávání, což by v obecné rovině také přispělo ke spravedlivějším mzdám. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mzdy, včetně mezd minimálních, jsou důležitým aspektem evropského modelu sociálního tržního hospodářství. Zajištění důstojných minimálních mezd ve všech členských státech by přispělo k naplňování celé řady cílů EU včetně vzestupného sbližování mezd, zlepšování sociální a hospodářské soudržnosti, odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů, zlepšení životních a pracovních podmínek obecně a zajištění rovných podmínek na jednotném trhu. Mzdy představují odměnu za vykonanou práci a jsou jedním z faktorů, které společnostem i pracovníkům přinášejí oboustranné výhody. Souvisejí s hospodářskou situací v dané zemi, regionu či odvětví. Změny mohou mít dopad na zaměstnanost, konkurenceschopnost a makroekonomickou poptávku. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Minimální mzdy by měly být spravedlivé v rámci rozložení mezd v jednotlivých zemích a svou výší by měly být přiměřené také reálným cenovým relacím, aby umožňovaly důstojnou životní úroveň a současně zaručovaly udržitelnost podniků poskytujících kvalitní pracovní místa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV je stále znepokojen tím, že chudoba obecně a chudí pracující konkrétně jsou v mnoha členských státech stále závažným problémem. Na úrovni EU a členských států je zapotřebí přijmout komplexní přístup k řešení uvedených problémů, včetně podpory účinných systémů aktivního začleňování doplněných základními a podpůrnými sociálními službami. Je zapotřebí rovněž řádně fungujících trhů práce, veřejných služeb zaměstnanosti a aktivních politik na trhu práce. Výbor rovněž členským státům navrhl postupný přístup ke společným minimálním normám v oblasti pojištění v nezaměstnanosti (2). EHSV již dříve požadoval zavedení závazného evropského rámce pro důstojný minimální příjem v Evropě (3). Ačkoli skupiny Zaměstnanci a Různorodá Evropa toto stanovisko podpořily, skupina Zaměstnavatelé vizi závazného nástroje pro zajištění minimálního příjmu na evropské úrovni nepřijala. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Evropská komise projevila úmysl předložit návrh právního nástroje, který má zajistit, aby měl každý pracovník v Evropské unii spravedlivou minimální mzdu. Z hlediska skupin Zaměstnanci a Různorodá Evropa je tato iniciativa Komise klíčovým aspektem provádění zásady č. 6 evropského pilíře sociálních práv. Komise jasně uvedla, že jejím záměrem není stanovit jednotnou „evropskou minimální mzdu“ ani přímo harmonizovat výši minimálních mezd v celé EU ani zavádět zákonem stanovené minimální mzdy v členských státech, ve kterých je velké množství osob kryto kolektivně vyjednanými smlouvami a ve kterých je výše mezd stanovována výhradně tímto způsobem. Zároveň zdůraznila, že bude plně respektovat vnitrostátní pravomoci, národní tradice a specifika jednotlivých zemí a smluvní svobodu a autonomii sociálních partnerů a že žádné opatření neohrozí dobře fungující systémy kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V dokumentu ke druhé fázi konzultace o možném opatření na řešení problémů souvisejících se spravedlivou minimální mzdou určeném evropským sociálním partnerům Komise uvedla, že podle jejího názoru existuje na úrovni EU prostor pro legislativní i nelegislativní opatření v souladu s čl. 153 odst. 1 písm. b) SFEU v rámci zásad subsidiarity a proporcionality a omezení stanovených v čl. 153 odst. 5 SFEU. Jako právní nástroje, o nichž uvažuje, uvádí směrnici a doporučení. V rámci EHSV nicméně panují odlišné názory na to, zda by právní iniciativa EU podle článku 153, zejména směrnice, byla legitimní. EHSV také konstatuje, že evropští sociální partneři mají možnost vyjednávat a uzavírat dohody podle článku 155 SFEU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV proto uznává obavy týkající se možných opatření na úrovni EU v této oblasti. K největším obavám patří skutečnost, že EU nemá žádnou pravomoc jednat v oblasti „odměn za práci“, včetně výše mezd, a že by takové opatření narušovalo autonomii sociálních partnerů a ohrozilo systémy kolektivního vyjednávání, zejména v členských státech, ve kterých se minimální mzdy stanovují prostřednictvím kolektivních smluv. Navíc existují rozdílné názory na přidanou hodnotu opatření na úrovni EU, a to i v rámci samotného Výboru: zatímco většina zástupců EHSV se domnívá, že takové opatření by mohlo přinést přidanou hodnotu, jiní s tím nesouhlasí. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Skupiny Zaměstnanci a Různorodá Evropa se domnívají, že opatření je zapotřebí, neboť někteří pracovníci v EU, především zranitelní pracovníci, jsou vyloučení ze zákonem stanovené minimální mzdy a/nebo dochází k situacím, kdy výše minimální mzdy není adekvátní k zajištění důstojné životní úrovně. Bylo by proto vhodné dohodnout se na společných prahových hodnotách EU s cílem určit, co je „důstojná životní úroveň“. Skupina Zaměstnavatelé se domnívá, že otázku prahových hodnot nesmí řešit opatření na úrovni EU, neboť EU nemá v oblasti výše mezd žádnou pravomoc. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV nepodceňuje složitost těchto sporných otázek. Je důležité, aby jakékoli opatření na úrovni EU vycházelo z přesné analýzy a chápání situace a citlivých problémů v členských státech a plně respektovalo úlohu a nezávislost sociálních partnerů a různé modely průmyslových vztahů. Je také nezbytné, aby modely členských států, ve kterých sociální partneři nepovažují zákonem stanovené minimální mzdy za nezbytné, byly v rámci jakékoli iniciativy EU chráněny. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Podle volby učiněné na vnitrostátní úrovni mají sociální partneři – při plném zohlednění jejich autonomie a na úrovni dle svého uvážení – ty nejlepší předpoklady pro stanovování mezd. Pokud jde o systémy stanovování zákonné minimální mzdy, jsou důležité včasné a náležité konzultace se sociálními partnery, aby se zajistilo, že budou zohledněny potřeby obou stran průmyslového odvětví. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že v některých členských státech nejsou sociální partneři do systémů stanovování zákonné minimální mzdy či mechanismů úpravy náležitě zapojeni nebo nejsou konzultováni. EHSV vítá, že Komise uznala, že existuje prostor pro opatření na úrovni EU za účelem prosazování úlohy kolektivního vyjednávání při podpoře přiměřenosti a uplatňování minimální mzdy. Opatření na podporu kolektivního vyjednávání by mohla být zahrnuta do opatření na úrovni EU v oblasti minimálních mezd, přičemž je třeba respektovat různé vnitrostátní systémy průmyslových vztahů. To je v souladu s předchozími doporučeními EHSV, která požadovala posílení kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu a podporu v oblasti budování kapacit sociálních partnerů. Rovněž by bylo možné využívat veřejných zakázek, které by doplňovaly podporu kolektivního vyjednávání v celé EU. |
| --- | --- |

1.12

2.   Východiska a souvislosti

| 2.1 | Toto průzkumné stanovisko si vyžádal Evropský parlament s ohledem na nadcházející právní iniciativu Komise týkající se spravedlivých minimálních mezd. Německé předsednictví, které začalo v červenci 2020, rovněž naznačilo, že minimální mzdy budou jednou z jeho priorit. EHSV vítá, že má příležitost dále přispívat k diskusi o tom, jaká opatření by mohla být přijata na evropské úrovni, při níž by měly být zohledňovány různé podmínky v jednotlivých členských státech a rozdělení pravomocí mezi úrovní EU a vnitrostátní úrovní. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pandemie COVID-19 představuje největší zdravotní, sociální a ekonomickou krizi za mnoho desetiletí. Kromě naléhavých opatření, jež byla přijata, jsou zapotřebí i rozsáhlá, koordinovaná a rozhodná politická opatření v krátkodobém a střednědobém horizontu, aby se zabránilo dlouhodobým negativním dopadům na společnost, hospodářství a svět práce. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU a členské státy čelí hospodářské recesi historických rozměrů. Podle jarní hospodářské prognózy Evropské komise by se celkový HDP EU mohl v roce 2020 snížit o 7,5 % a v roce 2021 růst o 6 %, byť s velkými rozdíly mezi členskými státy (4). Podniky, zejména malé a střední podniky a mikropodniky, čelí nebývalým hospodářským důsledkům a stojí před obtížným rozhodováním o otázkách, které se týkají jejich přežití, včetně udržení nebo propouštění zaměstnanců. Mnohá hospodářská odvětví byla výrazně zasažena opatřeními omezujícími volný pohyb osob a mnohé společnosti mají obavy z hrozícího úpadku, například v odvětví služeb, hotelů, restaurací a pohostinství a v kulturním odvětví. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Těžce zasaženy byly veřejné služby, zejména systémy zdravotní péče a sociální ochrany, které jsou pod tlakem ve snaze zajistit osoby v nouzi. Bez rozsáhlejších veřejných opatření a podpory by onemocnění COVID-19 mohlo také vést k nárůstu nezaměstnanosti, podzaměstnanosti a chudobě. Více než čtvrtina respondentů průzkumu Eurofoundu týkajícího se onemocnění COVID-19 uvedla, že přišla o práci buď dočasně (23 %), nebo trvale (5 %) (5). Komise odhaduje (6), že míra nezaměstnanosti v EU by se v roce 2020 mohla zvýšit z 6,7 % na 9 % a poté v roce 2021 klesnout na zhruba 8 %, opět s rozdíly mezi členskými státy. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Krize související s onemocněním COVID-19 rovněž významně zdůraznila mimořádnou zranitelnost osob samostatně výdělečně činných a pracovníků s nestandardními smlouvami a s nejistým zaměstnáním, kteří příliš často čelí vyloučení ze záchranných sítí sociální ochrany, jež by zmírnily jejich ztrátu příjmů nebo zaměstnání. Pracovníci v základních službách byli veřejně vyzdvihováni za přínos společnosti, často spojený s velkým osobním rizikem. Jejich pracovní místa, například v oblasti zdravotní péče a sociálních služeb, maloobchodu a doručovacích služeb a úklidu jsou důležitá pro celou společnost, bývají však často podceňována a je třeba si jich více vážit. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ženy, migrující pracovníci a příslušníci národnostních menšin jsou v některých ze základních odvětví nepřiměřeně zastoupeni, je třeba jim věnovat větší pozornost a zaručit, aby získali celou škálu pracovních práv, přičemž mohou také potřebovat lepší ochranu ze strany sociálních záchranných sítí. Mladí lidé mladší 25 let byli obzvláště silně zasaženi ztrátou pracovních míst (včetně systémů učňovské přípravy) a narušením svého vzdělávání a odborné přípravy. Při vstupu na trh práce se nyní potýkají s ještě většími překážkami, stejně jako jiné zranitelné skupiny, k nimž patří lidé se zdravotním postižením a osoby čelící diskriminaci, kteří jsou při vstupu na trh práce již tak znevýhodněni. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropa si nemůže dovolit ztratit další desetiletí. V krátkodobém výhledu se pozornost musí zaměřit na ochranu podniků a pracovních míst. Je třeba vyvodit ponaučení z reakcí na hospodářskou a finanční krizi z roku 2008, která měla pro EU a její občany významné a dlouhodobé důsledky. V zájmu udržitelného růstu musí být přijata opatření, která zajistí zaměstnanost a příjmy, a opatření, která umožní bezpečné a rychlé opětovné zahájení hospodářské činnosti s cílem zabezpečit udržitelný růst, stabilnější obnovu, konkurenceschopnost a spravedlivější, produktivnější a dobře fungující sociální a hospodářský model. Pro zajištění účinné reakce na onemocnění COVID-19 a udržení důvěry občanů je nezbytný občanský dialog a efektivní zapojení všech zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Součástí řešení musí být vytváření kvalitních pracovních míst a spravedlivé mzdy včetně minimálních mezd, které umožní, aby každý pracovník měl důstojnou životní úroveň, a které budou zohledňovat ekonomické faktory, včetně produktivity. Podstatnou součástí těchto snah je kolektivní vyjednávání a sociální dialog a obojí musí být posíleno nebo podporováno na všech úrovních v souladu s vnitrostátními systémy pracovněprávních vztahů. |
| --- | --- |

2.8

Evropský pilíř sociálních práv a obnovený závazek týkající se spravedlivých mezd a kolektivního vyjednávání v EU

| 2.9 | Evropský parlament, Rada a Komise vyhlášením evropského pilíře sociálních práv (dále jen sociální pilíř nebo EPSP) na summitu v Göteborgu v listopadu 2017 znovu potvrdily svůj závazek usilovat o spravedlivější Evropu, ve které bude více rovnosti. Pilíř by měl sloužit jako kompas pro obnovené vzestupné sbližování směrem ke zlepšení pracovních a životních podmínek, který bude určovat směr reforem na trhu práce a v oblasti sociální politiky. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV soustavně zdůrazňuje potřebu konkrétních opatření, aby se tyto zásady pilíře staly skutečností. Vedle zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity v souladu se zásadou č. 6 pilíře by se hlavní pozornost v rámci sbližování měla zaměřit na podporu přiměřených minimálních mezd, které pracovníkům a jejich rodinám poskytnou důstojnou životní úroveň odpovídající vnitrostátním hospodářským a sociálním poměrům a které budou stanoveny transparentním a předvídatelným způsobem v souladu s vnitrostátními postupy a s ohledem na autonomii sociálních partnerů (7). |
| --- | --- |

2.10

3.   Obecné připomínky

3.1   Obecné připomínky

| 3.1.1 | Nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen oznámila v politických směrech pro Evropskou komisi (2019–2024) (8), že navrhne „právní nástroj k zajištění toho, aby měl každý pracovník v Unii spravedlivou minimální mzdu“. Dne 14. ledna 2020 zahájila Evropská komise v souladu s článkem 154 SFEU první fázi konzultace se sociálními partnery o možných opatřeních k řešení otázek souvisejících se spravedlivou minimální mzdou. Ve druhé fázi konzultace zveřejněné dne 3. června Komise uvedla, že je zapotřebí přijmout opatření EU, a upřesnila svůj cíl dále pracovat na možném právním nástroji, tj. směrnici nebo doporučení. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Evropský hospodářský a sociální výbor již dříve vyslovil své přesvědčení, že je třeba vyvinout další úsilí, pokud jde o sbližování mezd a stanovení minimálních mezd v členských státech, přičemž zároveň zdůraznil, že v souladu s vnitrostátními postupy musí být plně respektována pravomoc a autonomie vnitrostátních sociálních partnerů ve vztahu ke stanovování mezd (9). Cílem by mělo být zajistit, aby minimální mzdy ve všech členských státech EU poskytly všem pracovníkům důstojnou životní úroveň při současném zohlednění hospodářských faktorů. Přispělo by se tak ke splnění jednoho z cílů EU, jímž je zlepšení životních a pracovních podmínek jejích občanů, a k naplnění ambice Evropské komise v souladu s dokumentem „Unie, která si klade vyšší cíle“. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV rovněž vyjádřil znepokojení nad tím, že v některých členských státech neprobíhá sociální dialog v dostatečné míře, a prohlásil proto, že sociální dialog a kolektivní vyjednávání je nutné podporovat na všech patřičných úrovních v souladu s vnitrostátními systémy průmyslových vztahů. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Širší souvislosti

| 3.2.1 | Důležité obecnější otázky, např. ohledně toho, jak dobře fungují trhy práce, jak fungují veřejné služby zaměstnanosti a aktivní politiky trhu práce, jakož i zdanění, sociální zabezpečení (včetně podpory v nezaměstnanosti), sociální služby, systémy vzdělávání a odborné přípravy a jednotný trh, mají dopad na vzestupné hospodářské a sociální sbližování a boj proti chudobě. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Mzdy souvisejí s hospodářskou situací v dané zemi, regionu či odvětví. Změny mohou mít dopad na zaměstnanost, konkurenceschopnost a makroekonomickou poptávku. Produktivita je důležitou otázkou pro fungování trhu práce a vyhlídky na zaměstnání – zejména u pracovníků s nízkou kvalifikací a osob vstupujících na trh práce – či pro možnosti kariérního postupu osob s minimální mzdou. Ze zvyšování produktivity a růstu by měli mít prospěch všichni pracovníci, včetně pracovníků pobírajících nejnižší plat. V situaci, kdy se celkové náklady na zaměstnávání pracovníků zvyšují, je s ohledem na zajištění konkurenceschopnosti hospodářství EU velmi důležité také zvyšování produktivity. Daně a nemzdové náklady práce, včetně příspěvků na sociální zabezpečení zaměstnavatelů a pracovníků, mohou někdy vytvářet velké rozdíly mezi hrubými a čistými mzdami a mít rovněž dopad na čistou mzdu pracovníků i na náklady zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Minimální mzdy mají také vliv na celkovou strukturu mezd. Dalšími důležitými faktory, které je třeba zohlednit, je procento pracovníků pobírajících plat ve výši minimální mzdy, vývoj mezd, cenová hladina a kupní síla a výše minimálních mezd v souvislosti s celkovým rozložením mezd v dané zemi. Minimální mzdy by měly být spravedlivé v rámci rozložení mezd v jednotlivých zemích a svou výší by měly být přiměřené také reálným cenovým relacím, aby umožňovaly důstojnou životní úroveň a současně zaručovaly udržitelnost podniků poskytujících kvalitní pracovní místa. V oblasti vnitrostátních hrubých minimálních mezd vyjádřených ve standardu kupní síly docházelo v EU od roku 2010 k vzestupnému sbližování, protože zejména země střední a východní Evropy se přibližovaly průměru EU (10). Nicméně rozdíly jsou stále velmi značné a sbližování se v posledních letech zpomalilo (11). |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Potřeba důstojných minimálních mezd v Evropě

| 3.3.1 | Právo na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a odměny je základním právem zakotveným v mezinárodních a evropských nástrojích v oblasti lidských práv. Mzdy, včetně mezd minimálních, jsou důležitým aspektem evropského modelu sociálního tržního hospodářství. Představují odměnu za odvedenou práci a jsou jedním z faktorů, které v rámci dobře fungujících trhů práce zajišťují vzájemné výhody pro společnosti a pracovníky, a jsou často klíčovým tématem kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Minimální mzdy mají rovněž další funkce, jako je například ochrana pracovníků před nepřiměřeně nízkou odměnou a chudobou pracujících (12). Třebaže kvalitní zaměstnání je i nadále nejlepší cestou z chudoby, mít práci není v současné době automatickou zárukou proti chudobě, zejména v případě osob, které nepracují na plný úvazek. V EU vydělává zhruba na úrovni nebo pod úrovní zákonem stanovené minimální mzdy přibližně každý desátý pracovník (13). Bylo zjištěno, že v roce 2018 byl každý desátý zaměstnanec ve věku 18 let a více ohrožen chudobou a že pracovníci v osmi členských státech vydělávali reálně méně než na začátku krize v roce 2008. Za posledních deset let se navíc ve většině členských států podíl zaměstnaných osob ohrožených chudobou zvýšil, ačkoli v některých zůstal stejný nebo se snížil. V některých zemích v současnosti stávající minimální mzdy nejsou dostatečné pro to, aby pracovníkům umožnily vyváznout z chudoby jen na základě samotného zaměstnání (14). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Panuje shoda na tom, že pro řešení problému chudoby, včetně chudoby pracujících, musí Evropská unie a členské státy dělat více. V dokumentech ke konzultaci ohledně spravedlivých minimálních mezd Komise uznává, že důstojné minimální mzdy mohou hrát důležitou roli při snižování chudoby v případě chudých pracujících. EHSV se domnívá, že nejúčinnějším způsobem snížení chudoby pracujících jsou důstojné minimální mzdy a integrované politiky aktivního začleňování zaměřené na lidi, které podporují přístup k přiměřenému minimálnímu příjmu, službám zaměstnanosti a kvalitním pracovním místům a k nezbytným podpůrným sociálním službám, v souladu s doporučením Komise z roku 2008. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Chudoba pracujících má mnoho příčin a nadace Eurofound (15) dospěla k závěru, že přiměřená minimální mzda je sice základním pilířem jakéhokoli modelu sociální ochrany pracujících před chudobou, ale vztah mezi minimální mzdou a chudobou pracujících je složitý. Důležitým faktorem, který je třeba vzít v úvahu, je složení domácnosti: v některých zemích může minimální mzda stačit k ochraně před rizikem chudoby jednoho dospělého, avšak není-li v domácnosti žádná další vydělávající osoba, je k podpoře více než jedné osoby mnohdy nedostatečná. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Jednou z hlavních příčin chudoby domácností může být také výše životních nákladů, a pokud je to na vnitrostátní úrovni relevantní, měl by být tento faktor při posuzování přiměřenosti minimální mzdy zohledněn. Dávky při zaměstnání, sociální dávky, sociální transfery a rodinné přídavky mohou rovněž hrát při zmírňování chudoby pracujících nebo jejím předcházení důležitou roli, a to podle složení domácnosti. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Mnohé vlády se také rozhodly snížit daně z příjmu a příspěvky na sociální zabezpečení, aby tímto způsobem zvýšily čisté příjmy osob pobírajících zákonem stanovenou minimální mzdu a dalších osob s nízkými mzdami. To však může mít širší politické důsledky, které mohou zahrnovat oslabení systémů veřejného zdravotnictví a sociálního zabezpečení a veřejných služeb obecně. Kromě těchto přímých opatření se zpráva nadace Eurofound zabývá také zaváděním nepřímých opatření k boji proti chudobě pracujících (16). Jejich dopad však není snadné posoudit a bude třeba provést konkrétnější hodnocení. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | V obecnější rovině EHSV v souvislosti s otázkou boje proti chudobě již dříve požadoval zavedení závazného evropského rámce pro důstojný minimální příjem v Evropě, který by umožnil rozšířit, podpořit a učinit důstojnými (přiměřenými) systémy minimálního příjmu v členských státech, což by bylo prvním, avšak důležitým evropským řešením tohoto závažného a přetrvávajícího problému chudoby v Evropě (17). Ačkoli skupina Zaměstnanci a skupina Různorodá Evropa toto stanovisko podpořily, skupina Zaměstnavatelé vizi závazného nástroje pro zajištění minimálního příjmu na evropské úrovni nastíněnou ve stanovisku nepřijala, přičemž místo ní upřednostnila otevřenou metodu koordinace (18). Výbor rovněž členským státům navrhl postupný přístup ke společným minimálním normám v oblasti pojištění v nezaměstnanosti, jež by zajistily dostatečné záchranné sítě pro pracovníky, kteří ztratili zaměstnání, a sloužily by jako ochrana před chudobou (19). Fungovaly by rovněž jako automatický stabilizátor a podporovaly by vzestupné sbližování v rámci EU. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Je také nezbytný komplexní přístup, který bude mimo jiné zahrnovat účinné systémy minimálního příjmu, jakož i vhodné reformy v oblasti sociálního zabezpečení a vyšší investice do veřejných služeb. Aby se zajistilo vyváznutí lidí z chudoby, je užitečné pokračovat v debatě o způsobu, jak dosáhnout ukazatele míry ohrožení chudobou na úrovni EU (20), v kombinaci s vnitrostátními referenčními rozpočty vypočítávajícími náklady nezbytného zboží a služeb (včetně různých použitých metodik). Měly by zohlednit prvky sociálního přerozdělování, daňového systému a životní úrovně v jednotlivých členských státech EU (21) a pomoci uvést prahovou hodnotu míry ohrožení chudobou do souvislosti v rámci skutečné situace chudoby, jež má mnoho rozměrů. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | Téměř ve všech členských státech jsou mezi osobami s minimální mzdou nadměrně zastoupeny ženy (22). Je prokázáno, že důstojné minimální mzdy mohou mít i pozitivní dopad na rozdíl v odměňování žen a mužů ve spodním segmentu rozložení mezd, pokud jsou zároveň přijata i politická opatření zaměřená na problém strukturální nerovnosti v postavení mužů a žen na trhu práce a ve společnosti. Podobně by důstojné minimální mzdy byly významným přínosem i pro další znevýhodněné skupiny, jako jsou migrující pracovníci, osoby se zdravotním postižením a příslušníci národnostních menšin. Kromě toho by příslušné veřejné orgány měly zaměstnavatelům za účelem zlepšení úrovně zaměstnanosti pracovníků se zdravotním postižením poskytovat mzdovou podporu nebo daňové úlevy za účelem pokrytí dodatečných nákladů spojených s jejich zaměstnáváním. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | A konečně, v souvislosti s otázkou důstojných mezd v Evropě EHSV také zdůrazňuje, že pro zajištění spravedlivých a přiměřených mezd v rámci celkové struktury mezd, včetně případných zákonem stanovených minimálních mezd, hrají klíčovou roli dobře fungující systémy kolektivního vyjednávání, zejména pak systémy odvětvového kolektivního vyjednávání. Tyto systémy jsou rovněž nezbytné pro podporu vzestupného sbližování mezd mezi jednotlivými zeměmi i uvnitř každé z nich a pro zajištění vyváženého přístupu zohledňujícího jak sociální, tak hospodářské aspekty. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   Potřeba opatření na úrovni EU a jejich proveditelnost

| 3.4.1 | V rámci první fáze, kdy probíhají konzultace se sociálními partnery, představila Komise několik způsobů, jak by bylo možné dosáhnout toho, aby opatření EU měla přidanou hodnotu: aby přispívala k zajištění spravedlivých minimálních mezd, pomáhala členským státům dosáhnout vzestupného sbližování pracovních podmínek, aby na jednotném trhu zajistila rovné podmínky pro všechny a aby zvýšila kupní sílu osob s nízkými mzdami. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Ve druhé fázi konzultace se sociálními partnery Evropská komise upřesnila cíle opatření EU a politické cíle možné iniciativy (23). Podle Komise by obecným cílem této iniciativy bylo zajistit, aby byli všichni pracovníci v EU chráněni pomocí spravedlivé minimální mzdy, která by umožnila důstojnou životní úroveň bez ohledu na to, kde pracují, a aby byly minimální mzdy stanoveny v přiměřené výši, přičemž by byl současně zaručen přístup k zaměstnanosti a byly zohledněny dopady na tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost. Většina EHSV vítá cíle zjištěné Komisí a domnívá se, že je třeba k jejich plnění přistoupit prostřednictvím opatření na úrovni EU týkajícího se spravedlivých minimálních mezd. Menšina je však toho názoru, že opatření na úrovni EU zaměřené na některé z těchto cílů by nebylo vhodné. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komise zdůraznila, že jejím záměrem není stanovit jednotnou „evropskou minimální mzdu“ nebo přímo harmonizovat výši minimálních mezd v celé EU, a vyzdvihla, že bude plně respektovat vnitrostátní pravomoci, národní tradice a specifika jednotlivých zemí a smluvní svobodu sociálních partnerů. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Ačkoli má většina členských států zákonem stanovenou či celostátní minimální mzdu, existují významné rozdíly v jejich výši, což odráží různou úroveň hospodářského a sociálního rozvoje. V období od ledna 2020 se zákonem stanovená minimální mzda v členských státech pohybovala od 312 EUR do 2 142 EUR měsíčně. Měsíční minimální mzdy jsou na východě zpravidla nižší než 600 EUR, zatímco na severozápadě EU jsou vyšší než 1 500 EUR (24). V dokumentu ke druhé fázi konzultace Komise konstatuje, že přiměřenost minimální mzdy se ve většině členských států zlepšila (25). Rozdíly nicméně zůstávají a ve značném počtu členských států je zákonem stanovená minimální mzda na úrovni nebo pod úrovní 50 % hrubého mediánu mezd za plný úvazek (26) a výrazně pod prahovou hodnotou mzdy představující hranici ohrožení chudobou, která odpovídá 60 % mediánu mezd, takže sama o sobě neumožňuje pracujícím vyváznout z chudoby. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Minimální mzda by měla zajistit důstojnou životní úroveň. Skupiny Zaměstnanci a Různorodá Evropa se domnívají, že v řadě členských států není výše minimální mzdy přiměřená a že „referenční“ čistá zákonem stanovená minimální mzda musí být stanovena výrazně nad hranicí chudoby, která je v EU stanovena pomocí ukazatele míry ohrožení chudobou odpovídající 60 % národního mediánového disponibilního příjmu domácnosti po sociálních transferech, a že musí být spravedlivá v poměru k ostatním mzdám na trhu práce. Taková referenční hodnota by zajistila přiměřené výše dávek a zabránila by tomu, aby pracovníci museli přijímat nejistá zaměstnání, s negativními podmíněnostmi v souvislosti se systémy minimálního příjmu. Navýšení nízkých mezd posunem směrem k minimálním mzdám, které by zajistily ochranu před chudobou, by rovněž rozšířilo daňový základ pro vládní instituce a pomohlo financovat systémy přiměřené sociální ochrany. Skupina Zaměstnavatelé se však domnívá, že tuto otázku nesmí řešit opatření na úrovni EU, neboť EU nemá v oblasti odměny za práci a zejména výše mezd v souladu s rozsudky ESD žádnou pravomoc. Podle zastánců tohoto názoru lze nanejvýš projednávat a vyměňovat si názory prostřednictvím otevřené metody koordinace nebo procesu evropského semestru ohledně způsobu, jak zajistit systémy pro přiměřenou výši dávek a přiměřený minimální příjem a jak by to spolu se zaměstnaností mohlo podpořit financování systémů přiměřené sociální ochrany. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | EHSV bere na vědomí různé zmíněné obavy týkající se možných opatření EU v této oblasti. Velké názorové rozdíly existují zejména v otázce pravomoci EU. Jedni s poukazem na čl. 153 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, který vylučuje „odměnu za práci“ z legislativní pravomoci EU, tvrdí, že na úrovni EU není pro opatření žádný prostor. Jiní, včetně Komise, na druhé straně tvrdí, že možnosti opatření na úrovni EU existují a že čl. 153 odst. 5 by jim nebránil. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Stejně tak existují obavy, zejména v členských státech, kde se minimální mzdy určují výhradně nebo převážně na základě kolektivního vyjednávání, že by taková opatření narušovala autonomii sociálních partnerů. Je proto nezbytné, aby modely členských států, ve kterých sociální partneři nepovažují zákonem stanovené minimální mzdy za nezbytné, byly v rámci jakékoli iniciativy EU chráněny. Stejně tak opatření podporující kolektivní vyjednávání, zejména odvětvové kolektivní vyjednávání, by měla plně respektovat různé vnitrostátní systémy průmyslových vztahů a neměla by prosazovat žádný univerzální přístup platný pro všechny. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | Dalším zdrojem obav je to, že evropská politika v oblasti zákonem stanovených minimálních mezd by mohla mít nepříznivé dopady na zaměstnanost, zejména v případě mladých lidí a pracovníků s nízkou kvalifikací, a že by mohla vést k rozsáhlejšímu porušování právních předpisů, což by pak také část pracovníků s nízkými mzdami mohlo přimět k přijímání neformální práce (27). Tomu lze ovšem zabránit stanovením přiměřené výše minimální mzdy, tzn., že musí podporovat výdělky pracovníků, a nenarušovat přitom zaměstnanost, což záleží na faktorech specifických pro jednotlivé země, mezi něž patří reakce zaměstnavatelů, míra konkurence na produktových trzích a na trhu práce a interakce s jinými politikami, zejména v oblasti daní a dávek (28). Existují skutečně konkrétní příklady členských států, v nichž zavedení minimální mzdy nemělo negativní dopady na tvorbu pracovních míst, a ve kterých mělo výrazné zvýšení minimální mzdy dokonce pozitivní makroekonomické dopady, včetně zvýšení nárůstu počtu pracovních míst (29). |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | EHSV si plně uvědomuje složitost otázek, které jsou součástí této debaty, a je si vědom toho, že minimální mzdy nejsou všelékem, který vyřeší všechny problémy. Společný přístup EU s jasnými politickými cíli, kterých mají členské státy dosáhnout různými prostředky, a zajištění zapojení sociálních partnerů v rámci dobře fungujících systémů kolektivního vyjednávání by však mohly zajistit, aby byla zachována práva pracovníků na spravedlivou odměnu a na svobodu sdružování a aby byly chráněny potřeby zaměstnavatelů v souvislosti s produktivitou a konkurenceschopností. Ve spojení s obecnějšími opatřeními by to rovněž mohlo přispět ke vzestupnému sbližování a sociálnímu pokroku ve všech zemích EU pomocí snížení nerovností v příjmech a mzdách mezi členskými státy, snížení chudoby pracujících a dosažení rovných podmínek na jednotném trhu. |
| --- | --- |

3.4.9

| 3.4.10 | Veškeré evropské iniciativy v oblasti spravedlivých minimálních mezd zahrnující aspekty na podporu dobře fungujícího kolektivního vyjednávání za účelem stanovení mezd musí být vytvořeny na základě přesné analýzy a chápání situace v členských státech a musí plně respektovat úlohu a nezávislost sociálních partnerů a různé modely průmyslových vztahů. |
| --- | --- |

3.4.10

4.   Směrem k evropské právní iniciativě v oblasti zákonem stanovených minimálních mezd, včetně podpory a prosazování zapojení sociálních partnerů

4.1   Pojem minimální mzdy

| 4.1.1 | Mzdy jsou ovlivněny řadou různých faktorů, jako je sektor a odvětví a jejich vystavení celosvětové hospodářské soutěži, životní náklady, tržní nabídka a poptávka, produktivita, rozložení mezd, kolektivní výše mezd, individuální schopnosti a výkonnost a zohlednění toho, jakým způsobem se realizuje a oceňuje. Mzdy odměňují práci vykonanou v souladu s platnými zákony, kolektivními smlouvami a praxí. Celkovou mzdu lze chápat jako soubor tvořený různými položkami, které se liší v závislosti na tom, co platí v jednotlivých členských státech, regionech nebo na základě různých kolektivních smluv. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Minimální mzdu definuje MOP jako „minimální výši odměny, kterou je zaměstnavatel povinen zaplatit osobě pobírající mzdu za práci vykonanou během daného období a kterou nelze snížit na základě kolektivní smlouvy nebo individuální dohody“ (30). Podle úmluvy MOP č. 131 o stanovení minimální mzdy (31) se stanovením spravedlivé minimální mzdy rozumí zohlednění potřeb pracovníků a jejich rodin, včetně obecné výše mezd v dané zemi a životních nákladů, jakož i ekonomických faktorů, včetně produktivity a zaměstnanosti. Úmluva rovněž stanoví, že při stanovování minimální mzdy by měla být zajištěna důkladná konzultace se sociálními partnery. Všech deset členských států EU (32), které úmluvu ratifikovaly, má systém zákonem stanovené minimální mzdy. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Účinnost zákonem stanovené minimální mzdy závisí na mnoha faktorech, které se uplatňují v různé míře v závislosti na vnitrostátních podmínkách, například na míře pokrytí pracovníků, zda jsou nastaveny a upraveny tak, aby jejich výše byla přiměřená, tj. aby pokrývala potřeby pracovníků a jejich rodin a zároveň zohledňovala hospodářské faktory, jako je produktivita, a zda zaměstnavatelé dodržují předpisy týkající se minimální mzdy (33). Závisí také na podpoře zapojení sociálních partnerů a na existenci účinného systému kolektivního vyjednávání, který doplňuje zákonem stanovenou minimální mzdu. Opatření EU by mělo podpořit mimo jiné nezbytná zlepšení v těchto oblastech. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | V členských státech, ve kterých jsou za stanovení minimálních mezd odpovědní sociální partneři, se podíl pracovníků, na něž se takové dohody formálně nevztahují, pohybuje od 2 % v Rakousku do přibližně 10 % ve Švédsku, Finsku a Itálii či přibližně 20 % v Dánsku. Je třeba mít na paměti, že ve Švédsku a Dánsku tvoří většinu pracovníků, na které se formálně nevztahují minimální mzdy, buď velmi dobře placení kancelářští pracovníci, jejichž platy značně přesahují kolektivně dohodnuté minimální mzdy, nebo pracující studenti či jiní mladí pracovníci, kteří vstupují na trh práce. Také zaměstnavatelé ve skutečnosti často uplatňují odvětvové minimální mzdy u pracovníků, na něž se tyto mzdy formálně nevztahují, aniž by museli. V Itálii se však v případě osob, na něž se tyto mzdy formálně nevztahují, jedná buď o neformální pracovníky, nebo o samostatné pracovníky, a to zejména o mladé pracovníky, kteří svou činnost vykonávají za individuálně stanovených podmínek příležitostné práce. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Evropská komise, Rada a evropští sociální partneři zdůraznili, že je důležité podporovat sociální dialog a respektovat autonomii sociálních partnerů, a vyzvali rovněž členské státy, aby podpořily zlepšení a fungování vnitrostátního sociálního dialogu (34). Je důležité, aby případná iniciativa v oblasti minimálních mezd neoslabila v žádném členském státě systémy kolektivního vyjednávání, například tím, že by omezila kontrolu sociálních partnerů v oblasti mezd. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Vnitrostátní systémy/instituce pro stanovování mezd v Evropské unii

| 4.2.1 | Systémy stanovování minimální mzdy a úloha a možnosti sociálních partnerů se mezi členskými státy značně liší v důsledku rozdílných vnitrostátních tradic, jakož i vlivem rozdílných hospodářských a sociálních faktorů a politického a ústavního rámce dané země. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Některé členské státy se rozhodly pro zákonem stanovenou minimální mzdu, kdy mzda musí mít určitou zákonem stanovenou minimální výši. V těchto zemích mohou také existovat (vyšší) odvětvové a meziodvětvové minimální mzdy stanovené sociálními partnery. V ostatních zemích, kde není zákonem stanovena minimální mzda, určují výši mzdy výhradně nebo převážně sociální partneři v rámci kolektivních smluv na vnitrostátní, odvětvové nebo podnikové úrovni. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | V členských státech se zákonnou minimální mzdou je obvykle pokryta většina pracovníků, v některých případech však mohou být povoleny výjimky pro konkrétní kategorie, což znamená, že pracovníci, kteří do nich spadají, vydělávají méně, než je zákonem stanovené minimum. V 11 členských státech jsou navíc uplatňovány pro určité skupiny pracovníků zvláštní sazby (35). Tyto sazby se vztahují především na mladší nebo méně zkušené osoby nebo na učně, ale mohou se vztahovat mimo jiné i na nekvalifikované pracovníky a na pracovníky se zdravotním postižením. Některé země stanovují rovněž vyšší sazby zohledňující dovednosti zaměstnanců (36). Jak uvedla Komise, nedostatky v pokrytí mohou mít negativní dopady na tyto pracovníky a na hospodářství jako celek. Je třeba posoudit důsledky těchto výjimek a také širšího pokrytí pracovníků, aby bylo možné pochopit různé vnitrostátní přístupy a možné důvody vyloučení i jeho důsledky. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | V zemích, ve kterých není žádná zákonem stanovená minimální mzda, se minimální mzda vztahuje pouze na pracovníky, kteří jsou chráněni kolektivními smlouvami. Míra pokrytí je sice v případě těchto kolektivně vyjednaných smluv ve většině těchto zemí velmi vysoká (nad 80 %), v některých případech však někteří pracovníci těmito smlouvami chráněni nejsou (37). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Při posuzování toho, zda jsou zákonem stanovené minimální mzdy „spravedlivé“ a zda mohou zajistit důstojnou životní úroveň pracovníků a jejich rodin, je přiměřenost zásadním ohledem. Jejich výše by měla být rovněž zvažována s přihlédnutím k celkovému rozložení mezd v zemi. Skupiny Zaměstnanci a Různorodá Evropa se domnívají, že společná kritéria EU pro minimální prahové hodnoty potřebné k určení „důstojné životní úrovně“ by byla přínosná. Existují různé možnosti, jak tyto prahové hodnoty stanovit, například pomocí referenčního spotřebního koše, jenž zajišťuje více než jen životní minimum, a/nebo lze tyto hodnoty stanovit v souvislosti s podílem mediánu mezd za plný úvazek nebo průměrné hrubé mzdy za plný úvazek. Je zapotřebí dalších diskusí o tom, jaké by tyto hodnoty mohly být a jak by jich mohlo být postupně dosaženo. Skupina Zaměstnavatelé se domnívá, že otázku prahových hodnot nesmí řešit opatření na úrovni EU, neboť EU nemá v oblasti výše mezd v souladu s rozsudky ESD žádnou pravomoc (38). Je třeba zajistit, aby se v rámci přezkumu zákonem stanovených minimálních mezd brala v úvahu jejich přiměřenost i správnost přezkumů a aby existoval jasný postup, který umožní plné zapojení sociálních partnerů. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Podle Evropského výboru pro sociální práva Rady Evropy „pojem ‚důstojná životní úroveň‘ nezahrnuje pouze základní hmotné potřeby, jako je strava, ošacení a bydlení, nýbrž také prostředky nezbytné k účasti na kulturních, vzdělávacích a sociálních činnostech“. Ve svých nedávných závěrech (39) Výbor shledal, že výše minimálních mezd v různých členských státech nezajišťuje důstojnou životní úroveň pracovníků a jejich rodin. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Několik členských států v současné době umožňuje zaměstnavatelům odpočty ze zákonem stanovené minimální mzdy (např. za závady nebo nákup vybavení) nebo zahrnutí zvláštních plateb (např. přesčasy, prémie) do výpočtu mzdy. Evropský výbor pro sociální práva a monitorovací orgány na úrovni OSN a MOP rozhodly, že v některých členských státech tato praxe neumožňovala právo pracovníků na spravedlivou odměnu. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Úloha sociálních partnerů v systémech zákonem stanovené minimální mzdy

| 4.3.1 | V zapojení sociálních partnerů do systémů stanovování zákonné minimální mzdy jsou velké rozdíly. V některých zemích vlády bohužel přijaly rozhodnutí týkající se minimálních mezd jednostranně, aniž patřičným způsobem zapojily sociální partnery nebo s nimi tuto věc konzultovaly. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Mechanismy, které umožňují včasné a vhodné konzultace se sociálními partnery, pomáhají zajistit, aby byly zohledněny různé situace v hospodářství a na trhu práce. Mohou také pomoci při hledání dohod mezi příslušnými vnitrostátními orgány a sociálními partnery a vyváženého výstupu, který bude zohledňovat jak potřeby zaměstnavatelů, tak potřeby pracovníků. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Existence transparentních, jasných a stabilních kritérií pro úpravy zákonem stanovených minimálních mezd, které mají při zohlednění ekonomických faktorů zajistit jejich přiměřenost, přispívá k většímu porozumění a předvídatelnosti jak na straně zaměstnavatelů, tak na straně pracovníků a jejich zástupců. V některých členských státech taková kritéria bohužel stále chybí. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Do konzultací o zákonem stanovených minimálních mzdách, včetně určení vhodných kritérií pro stanovení jejich přiměřené výše a hodnocení veškerých případných úprav, by měli být patřičným způsobem, v souladu s potřebami obou stran v daném odvětví, zapojeni sociální partneři. Podpora budování kapacit vnitrostátních sociálních partnerů poskytovaná ze strany EU a členských států jim může navíc pomoci, aby se zapojili do kolektivního vyjednávání, včetně případného stanovení mezd, a do diskusí o zákonem stanovených minimálních mzdách. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Úloha kolektivního vyjednávání při stanovování minimální mzdy

| 4.4.1 | Mzdy sjednané sociálními partnery jsou založeny na vyvážené vzájemné dohodě, což je důležité pro zajištění toho, aby mzdy byly spravedlivé pro obě strany průmyslového odvětví. Pět ze šesti zemí, ve kterých se minimální mzdy stanovují na základě odvětvového kolektivního vyjednávání, patří mezi země s nejvyšší mírou pokrytí na základě kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EHSV vítá prohlášení, že žádná iniciativa Komise „by se nesnažila zavádět zákonem stanovené minimální mzdy v zemích, ve kterých je velké množství osob kryto kolektivně vyjednanými smlouvami a ve kterých je výše mezd stanovována výhradně tímto způsobem“ (40). Tato představa odráží skutečnost, že sociální partneři mají podle volby učiněné na vnitrostátní úrovni – při plném zohlednění jejich autonomie a na úrovni dle svého uvážení – ty nejlepší předpoklady pro vytváření a provádění opatření a mechanismů v oblasti stanovování mezd. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Zásadní význam při určování výše mezd má kolektivní vyjednávání také v mnoha zemích, které mají zákonem stanovenou minimální mzdu, a dohody sjednávané v těchto zemích vedou často ke zvýšení vládou stanovených sazeb. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Nezbytnost podpořit a prosazovat kolektivní vyjednávání v členských státech

| 4.5.1 | Účinky a výše zákonem stanovené minimální mzdy závisí na tom, jak interagují s ostatními politikami a institucemi trhu práce. K jedné z takových interakcí dochází mezi minimální mzdou a kolektivním vyjednáváním. Relativní síla kolektivního vyjednávání v různých zemích je jedním z hlavních činitelů určujících vznik a rozsah dominového efektu (41). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Pokud systémy kolektivního vyjednávání fungují dobře, podporují vyšší zaměstnanost a nižší nezaměstnanost všech pracovníků. Koordinace mezi všemi složkami kolektivního vyjednávání pomáhá sociálním partnerům zohlednit situaci v rámci hospodářského cyklu a makroekonomické účinky mzdových dohod na konkurenceschopnost (42). |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Právo na svobodu sdružování a právo organizovat se a kolektivně vyjednávat jsou základní práva zakotvená v mezinárodních a evropských nástrojích v oblasti lidských práv. Všechny členské státy ratifikovaly Úmluvu MOP č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat a Úmluvu č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat. Úroveň, na které kolektivní vyjednávání probíhá, a rozsah jeho krytí se v jednotlivých členských státech výrazně liší, přičemž sahá od pouhých 7 % v Litvě po 98 % v Rakousku. Od roku 2000 se rozsah krytí prostřednictvím kolektivního vyjednávání ve 22 členských státech snížil a odhaduje se, že kolektivně vyjednanými dohodami je v současnosti kryto přinejmenším o 3,3 milionu méně pracovníků. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Podle zprávy OECD se kolektivní vyjednávání potýká se staršími problémy (jako je klesající rozsah krytí prostřednictvím kolektivního vyjednávání a zmenšující se hustota odborů), ale i s novějšími problémy, jako je rostoucí množství pracovníků pracujících nestandardní formou (tj. na částečný úvazek a formou samostatné výdělečné činnosti), kteří nemusejí mít přístup ke kolektivnímu vyjednávání (43). Téměř všechny členské státy zaznamenaly od počátku hospodářské a sociální krize pokles krytí prostřednictvím kolektivního vyjednáváním (44), neboť tato krize vyvolala v řadě zemí změny v režimech vyjednávání mezd a v dalších zemích prodloužila stávající trajektorii směřující k decentralizaci. Stalo se tak v důsledku odlišných vnitrostátních podmínek a v některých případech v důsledku opatření EU, která byla podmínkou hospodářské záchrany. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | EHSV často poukazoval na výzvy, které představují nové a flexibilní formy práce, a zejména pak na to, že velké množství pracovníků by se mohlo ocitnout mimo struktury kolektivního vyjednávání a odborového zastoupení. Zdůraznil také, že je třeba posílit úlohu sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, mimo jiné prostřednictvím podpory EU v oblasti budování kapacit a podpůrných a nápomocných vnitrostátních rámců, které zajistí organizační sílu obou stran průmyslového odvětví a zabezpečí dobře fungující systémy kolektivního vyjednávání (45). |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | Respektována a podporována musí být také svoboda sdružování a právo organizovat se. Je důležité, aby na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU probíhaly diskuse o tom, jak zajistit, aby pracovníci mohli získat odborové zastoupení a uplatňovat svá práva na kolektivní organizaci a kolektivní akce. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | EHSV vítá, že Komise uznala, že existuje prostor pro opatření na úrovni EU za účelem prosazování úlohy kolektivního vyjednávání při podpoře přiměřenosti a uplatňování minimální mzdy. Opatření na podporu kolektivního vyjednávání by mohla být zahrnuta do opatření na úrovni EU v oblasti minimálních mezd, přičemž je třeba respektovat různé vnitrostátní systémy průmyslových vztahů. To je v souladu s předchozími doporučeními EHSV, která požadovala posílení kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu. |
| --- | --- |

4.5.7

5.   Podněty od zúčastněných stran: virtuální návštěvy zemí a veřejné slyšení

5.1   Přehled / souvislosti návštěv

| 5.1.1 | Při přípravě stanoviska bylo pro EHSV důležité zjistit, jaké jsou názory zúčastněných subjektů na vnitrostátní i evropské úrovni. Byla proto naplánována řada návštěv zemí, jakož i veřejné slyšení se zástupci subjektů na úrovni EU. Za účelem návštěv bylo na základě kritérií pro instituce stanovující minimální mzdy v členských státech EU, které Evropská komise určila v první fázi konzultací se sociálními partnery, zvoleno pět členských států (Německo, Polsko, Rumunsko, Španělsko a Švédsko). Byly naplánovány diskuse se zástupci vládních institucí, vnitrostátních subjektů stanovujících minimální mzdy, vnitrostátních sociálních partnerů a organizací angažujících se v boji proti chudobě. Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 se návštěvy nemohly uskutečnit a byly nahrazeny částečně strukturovaným dotazníkem a navazující videokonferencí za účasti zástupců příslušných zúčastněných stran. |
| --- | --- |

5.1.1

5.2   Shrnutí videokonferencí

| 5.2.1 | Největší obavy ohledně právní iniciativy EU v oblasti minimálních mezd a nesouhlas s ní vyjádřili švédští zástupci, přičemž panuje obecná shoda, že EU nemá žádné pravomoci přijímat v oblasti mezd opatření. Švédští sociální partneři se totiž obávají, že iniciativa EU by mimo jiné narušila vnitrostátní tradice vyjednávání o mzdách a dotkla by se nezávislosti sociálních partnerů. Místo ní navrhli nezávazné iniciativy na podporu sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, přičemž zdůraznili, že vnitrostátní systémy jsou výsledkem desetiletí trvajícího vývoje a nelze je přenést z jedné země do jiné. Ve Švédsku dosahuje krytí prostřednictvím kolektivního vyjednávání 90 % a méně než 1 % pracovníků vydělává méně než 60 % mediánu mezd (46). Zástupce švédské vlády podpořil postoje sociálních partnerů a uvedl, že EU musí hrát důležitou úlohu a přispívat ke zvyšování zaměstnanosti a zlepšování sociálního rozvoje. V zájmu soudržnosti Unie a vnitřního trhu je důležité zabývat se sociálními výzvami. Nicméně právně závaznou iniciativu, včetně směrnice, nepovažují za vhodný způsob, přičemž konstatovali, že iniciativa EU nesmí vést k požadavku, aby členské státy zavedly všeobecně použitelné kolektivní smlouvy či zákonem stanovené minimální mzdy. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Odborové svazy a organizace občanské společnosti v ostatních čtyřech zemích podpořily opatření na úrovni EU, přičemž někteří zástupci dokonce uvedli, že by mohlo mít podobu rámcové směrnice. Na podporu takové iniciativy argumentovali mimo jiné možností koordinovat mezinárodní mzdové politiky, bojovat proti sociálnímu dumpingu, podporovat sbližování mezd, omezovat počet chudých pracujících, zajistit ochranu pracovníkům, na něž se kolektivní vyjednávání nevztahuje, zabránit vykořisťování zranitelných skupin pracovníků, například migrantů, a přispívat ke snižování rozdílů v odměňování žen a mužů. Někteří zástupci také upozornili na možnost společných kritérií pro minimální prahové hodnoty pro přiměřenost minimálních mezd, například pomocí referenčního spotřebního koše zahrnujícího klíčové služby, který potřebuje každá osoba. Několik zástupců také uvedlo, že iniciativu EU v oblasti minimálních mezd by měla doplňovat další opatření, zejména směrnice o přiměřeném minimálním příjmu a iniciativa k posílení významu sociálního dialogu a zastoupení odborových svazů. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Zástupci organizací zaměstnavatelů ze třech zemí (47) vyjádřili obavy ohledně závazných opatření a nesouhlas s nimi. Někteří výslovně konstatovali, že podle článku 153 SFEU nemá EU v oblasti mezd žádnou pravomoc a že diskuse by měla být zaměřena na to, jakým způsobem lze posílit proces evropského semestru. Organizace zaměstnavatelů s právní iniciativou nesouhlasí, neboť by narušila vnitrostátní systémy stanovování mzdy a měla by negativní dopad na konkurenceschopnost členských států a zaměstnanost a na začleňování nezaměstnaných osob na trh práce. Upozornili také na to, že diskuse o minimální mzdě nelze vést bez zohlednění širší problematiky, která má dopad na trh práce, mimo jiné systémů sociálního zabezpečení. Zástupci zaměstnavatelů z některých zemí vyjádřili znepokojení nad navyšováním zákonem stanovené minimální mzdy na základě politických rozhodnutí vládních institucí, jež by minimální mzdy zvyšovaly bez ohledu na hospodářské faktory. V jedné zemi bylo rovněž konstatováno, že v doporučeních pro jednotlivé země byl zdůrazněn negativní dopad navýšení minimální mzdy na konkurenceschopnost. V jedné zemi bylo jako možný nástroj zmíněno nezávazné doporučení, jakož i to, že posílení kolektivního vyjednávání spadá do pravomoci jednotlivých států a za tímto účelem je zapotřebí podpory ze strany EU, zejména pokud jde o budování kapacit sociálních partnerů. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Zástupci vládních institucí nesdělili svůj postoj tak přímo jako sociální partneři a organizace občanské společnosti. Někteří uvítali prosazování rámcové iniciativy bez bližšího vymezení (Německo), jiní podpořili rámcovou směrnici (Španělsko). Pokud jde o následující kroky, němečtí zástupci potvrdili, že německé předsednictví má velký zájem podporovat probíhající proces v druhé polovině roku 2020. |
| --- | --- |

5.2.4

5.3   Veřejné slyšení

| 5.3.1 | Dne 25. června se konalo on-line veřejné slyšení za účasti evropského komisaře pro pracovní místa a sociální práva Nicolase Schmita, zpravodajky Evropského parlamentu pro snižování nerovností se zvláštním zaměřením na chudobu pracujících a koordinátorů skupin ELS a S&D pro zaměstnanost a sociální věci, zástupců EKOS a BusinessEurope a sociální platformy. Komise zopakovala svůj záměr předložit právní nástroj v oblasti minimálních mezd v Evropě, jenž by respektoval nezávislost sociálních partnerů, vnitrostátní systémy kolektivního vyjednávání a nenarušil by řádně fungující systémy kolektivního vyjednávání. Komisař také uznal, že problematika spravedlivých minimálních mezd je složitá a sporná. Tři poslanci Evropského parlamentu dosáhli politického konsensu v tom, že je zapotřebí opatření na úrovni EU, aby bylo možné zajistit pracovníkům v Evropě důstojnou životní úroveň a bylo možné odstranit chudobu pracujících. Evropští sociální partneři právě připravují reakci na druhou fázi konzultace vedené Komisí, je však zjevné, že mají rozdílné názory na nutnost přijmout opatření na úrovni EU, jeho proveditelnost a jeho právní základ. Sociální platforma zdůraznila, že je důležité, aby byly minimální příjmy i minimální mzdy přiměřené, a že minimální mzda musí být vyšší než minimální příjem. |
| --- | --- |

5.3.1

6.   Rozsah opatření na úrovni EU

6.1   Acquis EU

| 6.1.1 | EHSV konstatuje, že existuje celá řada unijních i mezinárodních nástrojů, jež zakotvují a podporují myšlenku „spravedlivé“ odměny poskytující pracovníkům a jejich rodinám „důstojnou životní úroveň“ (48). EHSV bere na vědomí návrh, aby byla právní iniciativa EU v oblasti „spravedlivých minimálních mezd“ předložena v rámci hlavy SFEU týkající se sociální politiky. Měla by být navázána na cíle Unie, které jsou zakotveny v článku 3 Smlouvy: podporovat vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství směřující k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku, blahobyt svých obyvatel a udržitelný rozvoj Evropy. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Výbor rovněž uznává, že jakákoli iniciativa EU v oblasti minimálních mezd je ve složité právní situaci. EU může na základě článku 151 a čl. 153 odst. 1 písm. b) SFEU přijímat právní nástroje o pracovních podmínkách. Smlouva stanoví, že ustanovení článku 153 se nevztahují na „odměnu za práci“. Na straně druhé existuje judikatura a směrnice EU, které se otázkou odměny za práci zabývají jako hlavní pracovní podmínkou. Na tuto věc existují zcela rozdílné názory a EHSV si je vědom toho, že Komise bude muset zaujmout vyvážený a obezřetný přístup. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Evropští sociální partneři mají rovněž pravomoc uzavírat dohody podle článku 155 SFEU (hlava XI – Sociální politika). |
| --- | --- |

6.1.3

6.2   Možná právní iniciativa EU v oblasti spravedlivých minimálních mezd: směrnice nebo doporučení Rady

| 6.2.1 | Pokud jde o minimální mzdy, odpovědnost za plnění závazků EPSP leží především na jednotlivých členských státech. Komise zjistila, že je zapotřebí opatření na úrovni EU týkající se spravedlivých minimálních mezd a nalezla pro něj možné cesty. Zatímco většina členů EHSV se domnívá, že toto opatření by mohlo zajistit přidanou hodnotu, někteří nesouhlasí. Jakékoli opatření na úrovni EU musí plně respektovat autonomii sociálních partnerů a rozdělení pravomocí mezi EU a vnitrostátní úrovní. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Komise ve svém dokumentu k druhé fázi konzultace se sociálními partnery uvádí, že zvažovanými nástroji EU jsou směrnice a doporučení Rady. V rámci EHSV existují odlišné názory na to, zda by právní iniciativa EU podle článku 153, zejména směrnice, byla legitimní, neboť podle čl. 153 odst. 5 SFEU se ustanovení tohoto článku nevztahují na odměnu za práci. Po konzultaci sociálních partnerů a za neexistence jednání mezi nimi by bez ohledu na to, jaký nástroj bude Komise pro iniciativu v oblasti spravedlivých minimálních mezd zvažovat, mělo být cílem zajištění toho, aby zákonem stanovené minimální mzdy – tam, kde existují – byly spravedlivé ve vztahu k rozložení mezd v dané zemi a aby byla dodržována práva pracovníků na spravedlivou odměnu, která jim a jejich rodinám zabezpečí alespoň důstojnou životní úroveň. Iniciativa by měla také zohledňovat důležité ekonomické aspekty, jako je produktivita. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Podle Komise jsou možné jak legislativní, tak i nelegislativní nástroje. Uvádí, že směrnice v oblasti „pracovních podmínek“ by na členských státech ponechala rozhodnutí o tom, jakým způsobem provádět minimální požadavky a procesní povinnosti, které musí být splněny. Komise dále uvádí, že pokud bude navrženo doporučení Rady, jeho provádění by bylo možné sledovat prostřednictvím specifického rámce umožňujícího srovnávání, který by byl součástí evropského semestru. V rámci toho by mohly být projednány a sledovány mimo jiné zásady týkající se mechanismů pro systémy účinného stanovování zákonných mezd, zapojení sociálních partnerů a přiměřenosti. |
| --- | --- |

6.2.3

6.3   Využití veřejných zakázek

| 6.3.1 | Zadávání veřejných zakázek představuje prostředek, pomocí něhož mohou veřejné instituce na unijní a vnitrostátní úrovni podporovat důstojné mzdy, spravedlivé pracovní podmínky a kolektivní vyjednávání a současně usilovat o zajištění hospodárných a kvalitních služeb a splnění cílů obecného zájmu. To je možné v souladu s Úmluvou MOP o pracovních doložkách (veřejné zakázky) (č. 94), a to prostřednictvím lepšího využívání sociálních kritérií obsažených ve stávajících právních předpisech EU o zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Účinným doplňkovým způsobem podpory kolektivního vyjednávání v celé EU by mohlo být zavést do pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek doložky o kolektivním vyjednávání, jež by vyžadovaly, aby podmínkou zadání jakékoli veřejné zakázky bylo dodržování práva na kolektivní vyjednávání a kolektivní smlouvy. |
| --- | --- |

6.3.2

6.4   Zlepšení sběru údajů

| 6.4.1 | Existuje řada oblastí, ve kterých by EU mohla být členským státům nápomocna shromažďováním údajů a tím, že bude na základě konzultací se sociálními partnery přispívat k vytváření ukazatelů a nástrojů prosazování pravidel, pokud jde o vývoj zákonem stanovených minimálních mezd. |
| --- | --- |

6.4.1

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.

1

(2)  Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 32.

2

(3)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 1.

3

(4)  Spring 2020 Economic Forecast: A deep and uneven recession, an uncertain recovery (Jarní hospodářská prognóza 2020: hluboká a nerovnoměrná recese, nejisté oživení).

4

(5)  První zjištění nadace Eurofound týkající se života, práce a pandemie COVID-19, duben 2020, Dublin.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou 5.

6

(7)  Zásada č. 6 – Evropský pilíř sociálních práv.

7

(8)  Unie, která si klade vyšší cíle. Politické směry pro příští Evropskou komisi, 2019–2024.

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 1.

9

(10)  Eurofound Minimum wages in 2019: Annual review (Eurofound, Minimální mzdy v roce 2019 – roční přehled).

10

(11)  B. Galgóczi a J. Drahokoupil, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, (Odsouzeni k opomíjení? Může se střední a východní Evropa vymanit z modelu nízkých mezd?) ETUI, 2017.

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?

(12)  Pracovníci pobírající minimální mzdu však v závislosti například na složení domácnosti mohou přesto potřebovat dávky z jiných systémů sociální ochrany, dávky při zaměstnání nebo daňové odpočty či slevy na dani, aby dosáhli přijatelné životní úrovně.

12

(13)  Eurofound (2019), Minimum wages in 2019 – Annual review (Minimální mzdy v roce 2019 – roční přehled).

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications (Zákonem stanovené minimální mzdy v EU: institucionální nastavení a makroekonomické důsledky), politický dokument IZA č. 124, únor 2017.

14

(15)  Eurofound (2017), In work poverty in the EU (Chudoba pracujících v EU).

15

In work poverty in the EU

(16)  Zjištěná nepřímá opatření, která mohou napomoci k řešení problému chudoby pracujících, lze rozčlenit do pěti kategorií: poskytování cenově dostupné péče o děti, pružná pracovní doba, opatření, která podporují kariérní postup nebo zlepšují dovednosti pracovníků, opatření napomáhající zvyšování životní úrovně osob s nízkými příjmy, opatření vytvářející inkluzivní pracovní prostředí s lepšími možnostmi uplatnění pro migranty, osoby se zdravotním postižením nebo jiné skupiny znevýhodněných pracovníků (viz strana 41).

16

(17)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 1 (Toto stanovisko nezískalo podporu ve skupině Zaměstnavatelé, viz protistanovisko připojené ke stanovisku EHSV).

17

(18)  Viz protistanovisko připojené ke stanovisku EHSV (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 1).

18

(19)  Viz poznámka pod čarou 2.

19

(20)  Stanoven jako 60 % národního mediánového disponibilního příjmu po sociálních transferech.

20

(21)  To je v souladu se stanoviskem EHSV z roku 2019 „Evropská rámcová směrnice o minimálním příjmu“ (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s.1). Viz poznámka pod čarou 13.

21

(22)  Minimum wages in 2019: annual review (Minimální mzdy v roce 2019 – roční přehled).

22

(23)  Second phase consultation of Social Partners under Article 154 TFEU on a possible action addressing the challenges related to fair minimum wages (Druhá fáze konzultací se sociálními partnery podle článku 154 SFEU o možném opatření na řešení problémů souvisejících se spravedlivou minimální mzdou).

23

(24)  Disparities in minimum wages across Europe (Rozdíly v minimální mzdě v rámci Evropy), Eurostat, 3.2.2020, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Dokument Komise k druhé fázi konzultace se sociálními partnery.

25

(26)  Informace získané na základě konzultací se sociálními partnery v první fázi – s. 2, kde se odkazuje na průzkum Eurostatu zaměřený na strukturu příjmů a na průzkum EU-SILC (poznámky pod čarou 6 a 7).

26

(27)  Eurofound (2019) Upward convergence in employment and socioeconomic factors (Vzestupná konvergence v oblasti zaměstnanosti a socioekonomických faktorů).

27

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy (Dobrá pracovní místa pro všechny v měnícím se světě práce: Strategie zaměstnanosti OECD).

28

(29)  Dube, The impact of minimum wages – review of the international evidence (Dopad minimálních mezd – přezkum mezinárodních důkazů), 2019, Londýn: Ministerstvo financí Spojeného království: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A.oGodøy, M.oReich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas (Dopady minimálních mezd v nízkopříjmovém segmentu), pracovní dokument IRLE 106-19, červen 2019.

29

o

o

(30)  Výbor odborníků MOP pro uplatňování úmluv a doporučení (2014): General Survey on Minimum Wage Systems (Obecný přehled systémů minimální mzdy), bod 68.

30

(31)  Minimum Wage Fixing Convention (Úmluva o stanovení minimálních mezd), 1970 (č. 131), https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Bulharsko, Francie, Litva, Lotyšsko, Malta, Nizozemsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španělsko.

32

(33)  ILO Minimum Wage Policy Guide (Příručka MOP k politice minimální mzdy).

33

(34)  Viz závěry Rady: Nový začátek pro silný sociální dialog, http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/cs/pdf; čtyřstranné prohlášení předsednictví Rady, Komise a sociálních partnerů: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

(35)  Belgie, Francie, Irsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Portugalsko, Rumunsko a Španělsko.

35

(36)  Viz poznámka pod čarou 22.

36

(37)  Viz poznámka pod čarou 22.

37

(38)  ESD, věc C-268/06, Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/fs_20_51.

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. a Rubery, J. (2013), Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes? (Minimální mzdy a kolektivní vyjednávání: jaké typy vyjednávání o platovém ohodnocení mohou podpořit pozitivní výstupy vlastního kapitálu?), British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work (Jednání o naší cestě vzhůru: kolektivní vyjednávání v měnícím se světě práce).

42

(43)  Viz poznámka pod čarou 42.

43

(44)  Eurofound: Developments in collectively agreed pay 2000–2017 (Vývoj kolektivně dohodnutých mezd v letech 2000–2017) – příloha 1, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

Developments in collectively agreed pay 2000–2017

(45)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54, Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 30, Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 161, Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.

45

(46)  Podle písemného příspěvku předloženého organizací občanské společnosti angažující se v boji proti chudobě EAPN SE je důležité, aby EU usilovala o zavedení systému regulace minimální mzdy v každém členském státě, nicméně je stejně důležité respektovat země, které za účelem regulace minimální mzdy zavedly systém kolektivního vyjednávání.

46

(47)  Zástupci španělské organizace zaměstnavatelů CEOE se nemohli zúčastnit, ve svém písemném příspěvku nicméně vyjádřili stejné názory.

47

(48)  Charta Společenství základních sociálních práv pracovníků z roku 1989, http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; čl. 23 odst. 3 Všeobecné deklarace lidských práv z roku 1948, https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/eng.pdf; článek 7 Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; čl. 4 odst. 1 Evropské sociální charty Rady Evropy z roku 1961; cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, zejména cíle 1, 8, 10; Úmluva MOP o ochraně mzdy z roku 1949 (č. 95); čl. 4 odst. 5 Evropské sociální charty; Úmluva MOP o ochraně nároků pracovníků (platební neschopnost jejich zaměstnavatele) z roku 1992; článek 25 revidované Evropské sociální charty z roku 1996, https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/173

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Spravedlivé pracovní podmínky v ekonomice platforem

(průzkumné stanovisko na žádost německého předsednictví)

(2020/C 429/23)

| Zpravodaj: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konzultace německého předsednictví Rady | dopis z 18. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| | |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 9. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 182/23/8 |

Konzultace německého předsednictví Rady

dopis z 18. 2. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

9. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

182/23/8

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) konstatuje, že účelem tohoto stanoviska, které si vyžádalo německé předsednictví, je předložit konzultaci ohledně celkového rámce této problematiky a zaujmout k dané otázce celostní přístup s cílem zaručit v ekonomice platforem důstojnou práci. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV doporučuje, aby byly otázky týkající se práce prostřednictvím platforem řešeny a vyřešeny zvláště s ohledem na cíle udržitelného rozvoje, Digitální agendu a evropský pilíř sociálních práv. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV konstatuje, že ekonomika platforem má stále ještě jen malý význam, ačkoli nabízí potenciál k růstu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV konstatuje, že platformy mají „obecně pozitivní dopad na hospodářství“ (1) tím, že přispívají jak k vytváření pracovních míst a inovací, flexibilitě a autonomii pracovníků, tak k zajištění příjmu pracovníků (často vedlejšího) a možnosti zranitelných skupin zapojit se do zaměstnání. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV poukazuje na to, že existují rizika, která nelze podceňovat. V případě pracovníků se jedná o popření základních práv, mj. práva organizovat se a práva na kolektivní vyjednávání, nejistotu, nízkou mzdu, zvyšující se intenzitu práce, extrémní fragmentaci práce v globálním měřítku a chybějící zapojení pracovníků do systémů sociálního zabezpečení. V případě společnosti pak jde o vyšší riziko hospodářské soutěže založené na snižování sociálních norem, což má škodlivé důsledky rovněž pro zaměstnavatele, kteří podléhají neudržitelnému konkurenčnímu tlaku, i pro členské státy, které přicházejí o příjmy z daní a příspěvků na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV si je vědom kontroverze kolem konceptů souvisejících s platformami, zejména platformy jako „zaměstnavatele“ a nikoli „zprostředkovatele mezi nabídkou a poptávkou“ a „zaměstnance“ a „osoby samostatně výdělečně činné“, jelikož mají důsledky pro jejich práva. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby pracovaly na upřesnění těchto konceptů, vzhledem k důsledkům pro použitelnost pracovněprávních předpisů a řady práv týkajících se ochrany pracovníků. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby se v EU a členských státech usilovalo o sjednocení pojmů, a práce v ekonomice platforem se tak stala důstojnou. V této souvislosti mohou Komisi a členským státům sloužit jako vodítka: 1) ekonomická závislost a práce ve vztahu podřízenosti, jelikož pracovník, jehož obživa závisí především na odměně, kterou obdrží, je zaměstnancem, nikoli osobou samostatně výdělečně činnou, 2) nutnost ve všech ohledech prozkoumat použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak, a 3) algoritmus používaný platformami by měl být brán stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV doporučuje, aby byly s ohledem na svrchovanost členských států v sociálních otázkách vypracovány pokyny, které pomohou vyjasnit zaměstnanecký status v platformách. Domnívá se, že by v rámci ekonomiky platforem měly být přijaty nezbytné kroky k zajištění toho, aby měli všichni pracovníci přístup k souboru práv a ochran bez ohledu na to, v jakém jsou zaměstnaneckém postavení nebo jaký typ smlouvy mají, přičemž bude zajištěno, aby žádní provozovatelé nemohli získávat konkurenční výhodu tím, že nebudou plnit své povinnosti a závazky. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV doporučuje vyjasnit odpovědnosti všech zúčastněných stran v oblastech, jako jsou zdraví a bezpečnost, ochrana údajů, pojištění a zákonná odpovědnost, a vyhodnotit, upravit a harmonizovat v tomto smyslu existující předpisy. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV zdůrazňuje, že sociální dialog a kolektivní vyjednávání musí hrát klíčovou úlohu na všech relevantních úrovních, a to při plném respektování autonomie sociálních partnerů, aby se zajistila vysoce kvalitní práce v rámci ekonomiky platforem. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV navrhuje vypracovat se zapojením platforem, pracovníků a spotřebitelů kodexy chování, do nichž budou zahrnuty osvědčené postupy a pokyny týkající se mzdy, pracovních podmínek a kvality poskytovaných služeb. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV vyzývá Komisi, aby zohlednila doporučení, která vydala evropská platforma pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce ohledně zdanění v ekonomice platforem. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV odkazuje na své dřívější doporučení, aby Evropská komise, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Mezinárodní organizace práce (MOP) spolupracovaly se sociálními partnery na všech příslušných úrovních a s širším okruhem organizací občanské společnosti s cílem vypracovat vhodná ustanovení, jež zajistí důstojné pracovní podmínky a potřebnou ochranu (2). V této souvislosti doufá, že by tato společná práce mohla vyústit v přijetí úmluvy MOP o platformách. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EHSV se domnívá, že je třeba přijmout nezbytné kroky k zajištění toho, aby platformy poskytovaly informace, které by na nich umožnily transparentnost a předvídatelnost pro všechny zúčastněné strany. Proto by platformy měly být v každém členském státě registrovány a v EU by měla být zřízena databáze za účelem sledování rozvoje ekonomiky platforem. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV podporuje činnost vykonanou Komisí v rámci své studie o ekonomice platforem. V jednotlivých státech a v EU však stále ještě nejsou informace poskytovány dostatečně důsledně a systematicky. EHSV naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby spojily své úsilí o zlepšení shromažďování statistických údajů. |
| --- | --- |

1.16

2.   Obecné souvislosti

| 2.1 | Účelem tohoto stanoviska je reagovat na otázky, které ohledně práce prostřednictvím platforem vzneslo německé ministerstvo práce, přičemž toto stanovisko označuje hlavní výzvy a příležitosti a zamýšlí se nad statusem pracovníků platforem, politickými nástroji ke zlepšení pracovních podmínek pracovníků a osvědčenými regulačními postupy. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Současný vývoj, ze kterého digitální platformy vzešly, se pojí s nedávnými inovacemi, jako je internet (zásadní inovace), databáze velkého rozsahu (data velkého objemu) umožňující zpracování obrovských objemů dat a mobilní zařízení, která zákazníkům, pracovníkům i poskytovatelům služeb umožňují přístup k mobilnímu internetu kdykoli a kdekoli (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Otázky týkající se práce prostřednictvím platforem by měly být řešeny a vyřešeny zvláště s ohledem na cíle udržitelného rozvoje, Digitální agendu a evropský pilíř sociálních práv. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV poukazuje na řadu dřívějších stanovisek (4) k digitální transformaci ekonomiky a vzniku nových forem práce. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kvůli složitosti platforem, chybějící standardizované terminologii a neexistujícím statistickým údajům je obtížné odhadovat jejich rozsah a růst. Podle OECD (5) z většiny studií vyplývá, že práce prostřednictvím platforem představuje něco mezi 0,5 % a 3 % celkové pracovní síly. Ve skupině 16 evropských zemí vykonává práci prostřednictvím platformy jako své hlavní zaměstnání pouze 1,4 % obyvatel ve věku 16 až 74 let (v rozpětí od 0,6 % ve Finsku až po 2,7 % v Nizozemsku) (6). Prostřednictvím platformy někdy pracovalo zhruba 11 % dospělých (7). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | O budoucím růstu práce prostřednictvím platforem (8) panuje nejistota, neboť její růst závisí na technologickém pokroku, nových obchodních modelech, ochraně dat a spotřebitelské politice. Někteří autoři odhadují, že mezi lety 2013 a 2015 se hodnota transakcí prostřednictvím platforem a souvisejících výnosů prakticky ztrojnásobila (9). EHSV se domnívá, že by měl existovat rejstřík platforem, zejména pokud jde o ekonomické, pracovní a sociální aspekty, což umožní lépe pochopit situaci. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Rozlišovacím znakem práce prostřednictvím platformy je, že zahrnuje vztah mezi platformou, pracovníkem a uživatelem. Zprostředkování z velké části využívá často netransparentní technologie a algoritmy, které ovlivňují pracovní podmínky, protože mají dopad na přidělování a organizaci práce a na hodnocení pracovníků. Tato „černá skříňka zprostředkování“ je rozlišujícím znakem práce prostřednictvím platforem (10). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Podle Eurofound (11) je práce prostřednictvím platforem formou pracovního poměru, který využívá online platformu k umožnění přístupu organizace nebo jednotlivců k ostatním organizacím nebo jednotlivcům za účelem řešení problémů nebo poskytování služeb za úplatu. Nejdůležitější aspekty práce prostřednictvím platforem jsou:






  — | placená práce je organizována prostřednictvím online platformy; |
| --- | --- | --- |

2.8

—

placená práce je organizována prostřednictvím online platformy;

| — | probíhá za účasti tří stran: online platforma, klient a pracovník; |
| --- | --- |

—

probíhá za účasti tří stran: online platforma, klient a pracovník;

| — | cílem je provádět konkrétní úkoly nebo řešit konkrétní problémy; |
| --- | --- |

—

cílem je provádět konkrétní úkoly nebo řešit konkrétní problémy;

| — | práce je zajišťována externě nebo je na ni vypsána zakázka; |
| --- | --- |

—

práce je zajišťována externě nebo je na ni vypsána zakázka;

| — | činnosti jsou rozděleny na úkoly; |
| --- | --- |

—

činnosti jsou rozděleny na úkoly;

| — | služby jsou poskytovány na vyžádání. |
| --- | --- |

—

služby jsou poskytovány na vyžádání.

| 2.9 | Jedním z klíčových aspektů práce prostřednictvím platforem je status pracovníků. Platformy se obecně prezentují jako zprostředkovatelé mezi nabídkou a poptávkou a tedy nikoli jako zaměstnavatelé, jelikož zde neexistuje pracovní vztah založený na podřízenosti. V této situaci jsou tak pracovníci považováni za „osoby samostatně výdělečně činné“, nikoli „zaměstnance“, což vylučuje uplatnění právních předpisů upravujících pracovní poměr (včetně ochrany zdraví a bezpečnosti), sociální ochranu a zdanění. EHSV se sice domnívá, že existují pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, má nicméně za to, že EU a členské státy musí ve všech ohledech prozkoumat použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak. Tím by bylo zaručeno, že budou chráněny zájmy těch zaměstnanců, jejichž hlavní příjem pochází z platforem. EHSV se však domnívá, že pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, by měly mít možnost si tento status zachovat, pokud si to budou výslovně přát. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV bere na vědomí široké spektrum různých platforem. Kritérii pro třídění různých typů platforem do skupin jsou typ úkolu (vyšší nebo nižší nároky na kvalifikaci), prostor nebo fyzické místo, kde je služba poskytována (online nebo offline), a to, kdo rozhoduje o procesu výběru (platforma, pracovník nebo klient). Někteří zohledňují i další kritéria, například rozdíly v přidělování práce a autonomii pracovníků (12). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | MOP (13) se domnívá, že platformy přinášejí specifické regulační problémy, a zmiňuje řadu problematických oblastí, zejména nízkou mzdu (velká část nedosahuje minimální mzdy), chybějící sociální zabezpečení (týká se 91 % zaměstnanců platformy Amazon Mechanical Turk), odmítání práce (devíti z deseti pracovníků byla někdy práce odmítnuta), platbu provize za práci, což je v rozporu s několika úmluvami MOP o ochraně mezd, neexistenci odborových organizací a absenci kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Práce prostřednictvím platformy má i genderový rozměr a rozměr související s věkem. Muži obecně převažují ve službách týkajících se vývoje softwaru a poskytování přepravních služeb, zatímco ženy dominují v úkolech týkajících se překladů a služeb na místě. V platformách jsou relativně nadměrně zastoupeni mladí lidé, především v případě, že z práce prostřednictvím platforem pochází více než 50 % jejich příjmu nebo pro platformy pracují více než 20 hodin týdně. Za určitých okolností začínají prostřednictvím platforem pracovat i starší lidé. EHSV se domnívá, že je zapotřebí dalšího výzkumu, aby bylo možné lépe pochopit situaci a formulovat odpovídající veřejné politiky. |
| --- | --- |

2.12

3.   Výzvy, příležitosti a rizika v ekonomice platforem

| 3.1 | Platformy mají „obecně pozitivní dopad na hospodářství“ (14) tím, že přispívají jak k vytváření pracovních míst a inovací, flexibilitě a autonomii pracovníků, tak k zajištění příjmu pracovníků (často vedlejšího), omezení překážek vstupu na trh práce a možnosti zranitelných skupin zapojit se do zaměstnání (15). Komise konstatovala, že „ekonomika sdílení vytváří nové pracovní příležitosti tím, že vytváří příjmy mimo tradiční lineární pracovněprávní vztahy, a umožňuje lidem pracovat podle flexibilnějších ujednání. To jim umožňuje stát se ekonomicky aktivními i tehdy, když jim nevyhovují nebo nemají k dispozici tradičnější formy zaměstnání.“ (16) Navzdory těmto novým příležitostem se však EHSV domnívá, že musí být vypracovány další studie o makroekonomickém dopadu ekonomiky platforem. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Existují zde však rizika pro pracovníky (s výjimkou vysoce kvalifikovaných pracovníků), která nelze podceňovat, například popření základních práv, mj. práva organizovat se a práva na kolektivní vyjednávání, nejistota, nízká mzda umocňovaná překvalifikovaností, zvyšující se intenzita práce, extrémní fragmentace práce v globálním měřítku a chybějící zapojení pracovníků do systémů sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Studie EU-OSHA (17) uvádí, že práce prostřednictvím platforem představuje zvýšená fyzická i sociální rizika, zejména nejistotu práce a expozici různým rizikům (dopravní nehody, rizika spojená s chemickými látkami, atd.) a rizikům spojeným výhradně s online aktivitou (kyberšikana, poruchy držení těla, zraková únava a stres, který je způsobený širokou škálou faktorů). EHSV doporučuje vyjasnit odpovědnosti všech zúčastněných stran v oblastech, jako jsou zdraví a bezpečnost, ochrana údajů, pojištění a zákonná odpovědnost, a vyhodnotit, upravit a harmonizovat v tomto smyslu existující předpisy. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rizika existují také pro společnost Jak již EHSV dříve podotkl, podle Komise se zvyšuje „riziko hospodářské soutěže založené na snižování sociálních norem, což má škodlivé důsledky rovněž pro zaměstnavatele, kteří podléhají neudržitelnému konkurenčnímu tlaku, i pro členské státy, které přicházejí o příjmy z daní a příspěvků na sociální zabezpečení“ (18). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Riziku jsou vystaveni také spotřebitelé, a to v souvislosti s kvalitou služeb, které jim jsou poskytovány, protože v případě nehod nebo problémů se službou je pro ně obtížné zjistit, kdo nese odpovědnost. EHSV se domnívá, že zvýšení kvality pro spotřebitele spočívá v lepší právní ochraně pracovníků. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV vnímá nedávný diskusní dokument o výzvách, kterým jsou vystaveni pracovníci platforem, jako důležitý a inovativní (19), zejména tím, že je v něm vytvořen model analýzy pokrývající tři hlavní rozměry: práce, zaměstnání a sociální vztahy. Hlavní výzvy pro platformy jsou následující: |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Pokud se jedná o rozměr „práce“: řízení, dohled, hodnocení (dle algoritmu), autonomie při přidělování práce a fyzické prostředí, zejména v případě platforem, které využívají málo kvalifikovanou práci, práci v místě nebo dle pokynů objednatele. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Pokud se jedná o rozměr „zaměstnání“: postavení – možná největší výzva – definování zaměstnavatele a smlouvy, zejména v případech platforem využívajících málo kvalifikovanou práci a uplatňujících nízkou míru autonomie. Dalšími výzvami, třebaže jsou to výzvy společné všem nestandardním formám práce, jsou sociální ochrana, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a příjem a pracovní doba. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Pokud se jedná o rozměr „sociálních vztahů“: zastoupení, třebaže toto mají společné všechny další typy nestandardní práce. V důsledku flexibility a fragmentace je velmi obtížné určovat, organizovat a zastupovat ty, kteří pracují nestandardním způsobem. A co více, práce prostřednictvím platformy je ze své povahy samotářská, geograficky rozptýlená a z velké části anonymní a je zde velká fluktuace pracovníků, kteří spolu navzájem soupeří a jsou aktivní na jiných platformách. Platformy zpravidla nepřebírají funkci zaměstnavatele a nenáleží ke sdružením zaměstnavatelů, takže jejich pracovníci, odborové organizace a političtí činitelé nemají partnera pro jednání. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Velkou výzvou platforem využívajících málo kvalifikovanou práci jsou také nepříznivé sociální chování a diskriminační zacházení, neboť pracovníci jsou zpravidla mladí a pocházejí ze znevýhodněných menšin. Nepříznivé chování a diskriminaci ještě zesiluje využívání algoritmů a situací, kdy přidělování a výkon práce ovlivňují objednatelé. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Zásadní a specifickou výzvou pro pracovníky platforem a spotřebitele je stále důležitější otázka ochrany údajů s ohledem na vlastnictví a využívání dat. |
| --- | --- |

3.6.5

4.   Postavení pracovníka v ekonomice platforem

| 4.1 | EHSV se domnívá, že v zájmu usnadnění řádného a bezproblémového fungování systému ekonomiky platforem je na úrovni EU a členských států potřeba vyvinout úsilí o vyjasnění a posléze i o regulaci statusu pracovníka platforem a o zajištění toho, aby platformy poskytovaly informace, které zaručí transparentnost, předvídatelnost a spravedlivé zacházení pro všechny zúčastněné strany. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV má na paměti suverenitu členských států v sociální oblasti, ale s ohledem na zachování zásady harmonizace, která probíhá, doporučuje, aby byly stanoveny pokyny ohledně definice zaměstnaneckého statusu v platformách, aby měli pracovníci přístup k právům a ochraně. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Z jednoho evropského průzkumu (20) vyplývá, že když jsou pracovníci tázáni na svůj pracovní poměr, 68,1 % jich odpoví, že jsou zaměstnanci, a 7,6 % odpoví, že jsou osoby samostatně výdělečně činné. Většina z dotazovaných tedy sama sebe vnímá jako zaměstnance, bez ohledu na to, jak je platformy klasifikují. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komise se zabývá otázkou statusu (21), s přihlédnutím k tomu, že mezi zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými lze rozlišovat podle tří kritérií: existence vztahu podřízenosti, povahy práce, a odměny. Tato kritéria jsou definována s cílem uplatnit koncept pracovníka v EU, sdělení však dodává, že u soudů členských států je v rámci jejich vnitrostátní pravomoci tendence používat stejný soubor kritérií. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV vypracoval stanovisko, v němž uvádí, že „je třeba při respektování vnitrostátních pravomocí stanovit právní rámec pro pracovníky, který by přesně vymezil příslušné zaměstnanecké předpisy: důstojné mzdy a právo účastnit se kolektivního vyjednávání, ochranu proti svévolnému jednání, právo nebýt připojený, aby doba digitální práce splňovala parametry důstojnosti atd.“ (22) |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Pokud se jedná o definici pojmu pracovník, je pro evropskou judikaturu stěžejní existence podřízenosti, ekonomická a pravá povaha služeb a existence odměny (23). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV zdůrazňuje význam dvou rozsudků SDEU. Jeden činí důležitou výjimku v uplatňování evropského práva v oblasti hospodářské soutěže (C-67/96, Albany), když v něm bylo stanoveno, že pokud se zásada hospodářské soutěže dostane do rozporu se sociální politikou, nespadají kolektivní dohody zaměstnanců do oblasti působnosti práva v oblasti hospodářské soutěže. V jiném rozsudku (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) potvrdil Soudní dvůr slučitelnost evropského práva v oblasti hospodářské soutěže s kolektivními dohodami, když rozhodl, že osoby samostatně výdělečně činné ve skutečnosti představovaly „nepravé samostatně výdělečně činné osoby“. To má zvláštní význam pro práci prostřednictvím platforem, neboť nepravým samostatně výdělečně činným osobám umožňuje, aby byly považovány za zaměstnance (24). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V některých členských státech, například v Itálii a Francii, již také existuje judikatura, která se řídí vodítkem Soudního dvora (25). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Mnozí pracovníci platforem nejsou zapojeni do systémů sociálního zabezpečení nebo nemají zajištěny odpovídající podmínky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, třebaže jsou tato práva považována za základní a jsou zakotvena ve vnitrostátních právních předpisech, ve Smlouvách, v evropských právních předpisech a v mezinárodních normách MOP (26). Stávající krize způsobená pandemií jasně ukazuje, jak jsou systémy sociálního zabezpečení v demokratické společnosti důležité, jelikož jsou podporou příjmu značné části obyvatelstva. Dala také zároveň jasně najevo, že ti, kteří takovýmito systémy nejsou kryti, se stali zranitelnějšími, pokud jde o sociální ochranu a ochranu zdraví. |
| --- | --- |

4.9

5.   Nástroje politiky na zlepšení pracovních podmínek na digitálních platformách

| 5.1 | EHSV bere na vědomí nedávné diskuse o škále vnitrostátních nástrojů k řešení výzev, které takové platformy přinášejí (27). Jedna skupina nástrojů je více administrativní a svou povahou „tvrdší“ (právní úprava, soudy a inspektoráty práce), druhá je „měkčí“ (kolektivní dohody (28), opatření přijímaná platformami a opatření přijímaná pracovníky). |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Právní úprava je popisována jako neobvyklá a méně vhodná ke zlepšování pracovních podmínek nebo sociální ochrany než k řešení otázek hospodářské soutěže, třebaže v řadě zemí byla sociální ochrana rozšířena na osoby samostatně výdělečně činné. Pokud se jedná o soudy, není jisté, jak řešit spory ohledně statusu. Třebaže se státy snaží posilovat práci inspektorátů, u mnoha (online) platforem se objevují potíže s oznamováním. EHSV se domnívá, že by se právní předpisy upravující platformy měly soustředit na nejdůležitější problémy v ekonomické, pracovní a sociální oblasti. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Kolektivní vyjednávání je velmi omezené (předpisy v oblasti hospodářské soutěže kolektivní vyjednávání mezi „pracovníky samostatně výdělečně činnými“ a platformami komplikují), avšak v některých zemích vyjednávání existuje (odvětví dopravy a distribuce). Opatření uskutečňovaná platformami se soustředí na řešení kritiky jejich postupů, vstupování do organizací zaměstnavatelů, samoregulaci a přihlášení se ke kodexům chování, včetně zastavení činnosti. Opatření uskutečňovaná pracovníky jsou různorodá, zahrnují i protesty a stávky a neobjevují se jen u platforem pro práci kvalifikovaných pracovníků na místě, ale i u jiných typů platforem, jak tomu bylo u projektu zahájeného v roce 2016 organizací IG Metall, který ve spolupráci se švédskými a rakouskými odbory vedl k Frankfurtské deklaraci (Fair Crowd Work, 2016). |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | EHSV považuje za důležité prosazovat v rámci ekonomiky platforem kodexy chování, vypracované ve spolupráci s platformami, pracovníky a spotřebiteli. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | EHSV konstatuje, že z této široké škály nástrojů využívaných k zakotvení a hájení důstojných pracovních podmínek v rámci platforem dosud nevzešlo vhodné řešení. Většina iniciativ byla přijata na vnitrostátní úrovni: pozornost je věnována změnám, ať už přijetím specifické právní úpravy nebo v rámci pracovněprávních předpisů, v některých případech zavedením pojmu přechodné kategorie, která není ani podřízenou prací (zaměstnanec), ani samostatnou výdělečnou činností (osoba samostatně výdělečně činná) (29). EHSV se domnívá, že toto řešení není uspokojivé. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | To, jak často jsou oslovovány inspektoráty práce a soudy, se v jednotlivých členských státech liší. Předání věci soudu přineslo nejednotná rozhodnutí, v některých případech bylo rozhodnuto, že pracovní vztah je podřízené povahy, zatímco v jiných bylo rozhodnuto, že pracovníci platforem jsou osoby samostatně výdělečně činné. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU a členské státy musí jako základní měřítko použít princip ekonomické závislosti a podřízenosti Pracovníci platforem, jejichž obživa závisí především na odměně, kterou za tuto práci a za práci vykonávanou ve vztahu podřízenosti obdrží, jsou zaměstnaní, nikoli samostatně výdělečně činní. A obdobně by měl být algoritmus používaný platformami brán stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání. EHSV již vydal stanovisko, kterým tyto koncepty podporuje (30). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Inspektoráty práce by měly být posíleny, aby mohly věnovat zvláštní pozornost pracovníkům platforem a zaměřit se na nedostatek ochrany a dále na to, aby tyto platformy přestaly používat nekalé soutěžní praktiky vůči ostatním podnikům (31). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EHSV se domnívá, že se na všechny pracovníky musí vztahovat sociální zabezpečení a řádná ochrana zdraví a bezpečnosti při práci. Evropské orgány tvrdí, že všichni pracovníci musí mít přístup k sociálnímu zabezpečení, bez ohledu na povahu svých smluv. V několika zemích byly vytvořeny speciální systémy pro pracovníky samostatně výdělečně činné, které odráží specifické podmínky jejich práce. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Ve zprávě Celosvětové komise pro budoucnost práce (32) se navrhuje, aby pro platformy vznikl mezinárodní systém řízení (33). EHSV v tomto ohledu již doporučoval, aby Evropská komise, OECD a MOP spolupracovaly se sociálními partnery na všech příslušných úrovních a s širším okruhem organizací občanské společnosti s cílem vypracovat vhodná ustanovení, jež zajistí důstojné pracovní podmínky a potřebnou ochranu (34). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Co se týká zdanění, EHSV se domnívá, že všichni aktéři digitální ekonomiky by měli platit daň. EHSV zde souhlasí s doporučením evropské platformy pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce (35), aby EU zavedla závazný právní nástroj, který by donutil platformy hlásit veškeré transakce orgánům daňové správy zemí, ve kterých působí, poskytl relevantním orgánům daňové správy informace potřebné k zajištění dodržování daňových právních předpisů, informoval zaměstnance o jejich daňových výhodách a povinnostech a chránil pracovníky před tím, aby byli nepravě označováni za osoby samostatně výdělečně činné. |
| --- | --- |

5.8

6.   Osvědčené postupy pro regulaci práce prostřednictvím platforem

| 6.1 | V souladu s mezinárodními studiemi (36) se EHSV domnívá, že Komise a členské státy musí zajistit vhodné politiky v oblasti regulace trhu práce, v oblasti sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání a v oblasti kvalifikací. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Z hlediska regulace trhu práce je nutné přijmout nezbytné kroky k zajištění toho, aby měli všichni pracovníci podle vnitrostátních systémů a zvyklostí přístup k souboru práv a ochran bez ohledu na to, v jakém jsou zaměstnaneckém postavení nebo jaký typ smlouvy mají, přičemž bude zajištěno, aby žádní provozovatelé nemohli získávat konkurenční výhodu tím, že nebudou plnit své povinnosti a závazky. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.1.1 | Šedá zóna mezi samostatnou výdělečnou činností a zaměstnaneckým poměrem musí být omezena na minimum, tyto definice musí být maximálně standardizovány a upřesněny a musí být omezena nejistota pracovníků a zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Je nutné řešit nepravou samostatnou výdělečnou činnost posílením kapacity inspektorátů, omezením pobídek podnikům k tomu, aby falešně klasifikovaly pracovní vztahy, a uvalováním výrazných sankcí na ty, kteří tak činí. |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Na mezinárodní úrovni by měly Komise, OECD a MOP zahájit společný pracovní postup, který by případně vedl ke vzniku úmluvy MOP o platformách. |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | Nerovnováhu moci mezi platformami a pracovníky je nutné řešit prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání. Je nutné řešit nekalé tržní praktiky, přičemž mzdy, informace, práva, povinnosti a odpovědnost musí být transparentnější. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.2.1 | Je nutné posílit sociální dialog na úrovni EU a členských států, stejně jako kolektivní vyjednávání v rámci členských států, což – společně s právní úpravou v náležitém případě – přispěje k lepším pracovním podmínkám. |
| --- | --- |

6.1.2.1

| 6.1.2.2 | Úloha organizací pracovníků a organizací zaměstnavatelů má zásadní význam pro reálné zastupování zájmů v rámci evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

6.1.2.2

| 6.1.3 | Se zapojením platforem, pracovníků a spotřebitelů je nutné vytvořit kodexy chování, do nichž budou zahrnuty osvědčené postupy a pokyny týkající se mzdy, pracovních podmínek a kvality poskytovaných služeb. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Členské státy musí pracovníkům nabízet příležitosti k odborné přípravě a kariérní příležitosti, neboť pracovníci zpravidla náleží ke znevýhodněným skupinám, ať už přistěhovaleckým či jiným, které mají problémy, pokud jde o vzdělávání. |
| --- | --- |

6.1.4

V Bruselu dne 18. září 2020

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54.

1

(2)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10, odstavec 3.9.

2

(3)  C. Degryse. Digitalisation of the economy and its impact on labour markets, Working Paper 2016.02, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 54; Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 39; Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 145; Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10; Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 1; Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 33.

4

(5)  OECD. Employment Outlook 2019, s. 55.

5

Employment Outlook 2019

(6)  Z. Kilhoffer et. al. (2019). Study to gather evidence on the working conditions of platform workers, s. 45.

6

et. al.

Study to gather evidence on the working conditions of platform workers

(7)  Tamtéž, s. 47.

7

(8)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 48.

8

op.cit.,

(9)  Dle Z. Kilhoffer, op.cit., s. 48 dosahovaly hodnoty v roce 2015 výše 28,1 miliardy EUR, resp. 3,6 miliardy EUR.

9

op.cit.,

(10)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 15.

10

op.cit.

(11)  Eurofound (2018), Employment and working conditions of selected types of platform work , s. 9.

11

(12)  Tamtéž, s. 15.

12

(13)  MOP, Policy responses to new forms of work: International governance of digital labour platforms, duben 2019.

13

Policy responses to new forms of work: International governance of digital labour platforms

(14)  Viz poznámka pod čarou 1.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 1.

15

(16)  Sdělení Komise Evropský program pro ekonomiku sdílení, COM(2016) 356 final.

16

(17)  EU-OSHA (2017). Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU.

17

An overview of regulatory and policy developments in the EU.

(18)  Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 39, odstavec 3.4.

18

(19)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 48–98.

19

op.cit.

(20)  COLLEEM (ekonomika sdílení a zaměstnání). Viz Evropská komise (2018), Platform Workers in Europe, s. 4.

20

Platform Workers in Europe

(21)  Evropská komise (2016), Evropský program pro ekonomiku sdílení, s. 11.

21

Evropský program pro ekonomiku sdílení

(22)  Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 33, odstavec 4.4.2.

22

(23)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 227.

23

op.cit.

(24)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 85.

24

op.cit.

(25)  Rozsudek Nejvyššího soudu č. 1663/2020 (Itálie) a č. 17-20.079 ze dne 28. listopadu 2018 (Francie).

25

(26)  Zejména v úmluvě č. 102 z roku 1952 ve znění pozdějších předpisů.

26

(27)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 125–176.

27

op.cit.

(28)  Přestože autoři považují kolektivní vyjednávání za „měkký“ nástroj, faktem je, že v řadě členských států má platnost zákona a je nástrojem „tvrdým“.

28

(29)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 107.

29

op.cit.

(30)  Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 34, odstavec 1.4 a Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 39, odstavec 5.1.2.

30

(31)  Z. Kilhoffer, op.cit., s. 227.

31

op.cit.

(32)  MOP, op.cit.

32

op.cit

(33)  MOP, Celosvětová komise pro budoucnost práce (2019), Work for a Brighter Future, Ženeva.

33

Work for a Brighter Future

(34)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10, odstavec 3.9.

34

(35)  Úř. věst C 458, 19.12.2014, s. 43.

35

(36)  OECD. Employment Outlook 2019, s. 32–36.

36

Employment Outlook 2019

---

PŘÍLOHA 1

DIGITÁLNÍ PLATFORMY: PRAXE

Tento malý průzkum má za cíl pomoci šířit osvědčené postupy v oblasti digitálních platforem, přičemž hlavním použitým zdrojem byla následující publikace vydaná Evropským odborovým institutem (ETUI): Isabelle Daugareilh et al.,
  The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective (Ekonomika platforem a sociální právo: komparativní pohled na klíčové otázky)
  , ETUI, 2019 (1).

| | ZEMĚ | PRAXE |
| --- | --- | --- |
| 1 | Německo | V roce 2017 byl zřízen úřad ombudsmana v zájmu zavedení kodexu chování pro práci v crowdsourcingu. Podílely se na tom organizace IG Metall, Německá asociace crowdsourcingu a osm digitálních platforem (2). |
| 2 | Rakousko | Byla (v roce 2019) podepsána kolektivní dohoda, která zahrnovala společnost zabývající se rozvozem jídla a její zaměstnance (kurýry). Platit začala od ledna 2020. Zaměstnanecký status je nejasný (3). |
| 3 | Belgie | Existuje zde komise (Commission administrative de règlement de la relation de travail), která přijímá rozhodnutí ohledně toho, jak klasifikovat pracovněprávní vztahy (4). |
| 4 | Dánsko | Kolektivní dohoda uzavřená v červenci 2018 mezi společnosti Hilfr (DP pro úklidové služby) a odbory. Pracovníci začínají jako OSVČ, ale po odpracování 100 hodin se stávají zaměstnanci (5). |
| 5 | Španělsko | Zaměstnanci DP Deliveroo založili (v roce 2017) na internetu platformu Ridersxderechos za účelem obrany svých zájmů. V roce 2017 spustila odborová organizace UGT portál Turespuestasindical (6). |
| 6 | Španělsko | V roce 2018 podepsaly konfederace zaměstnavatelů (Fomento del Trabajo, PIMEC a Fepime) a odborové svazy (CC OO a UGT) na roky 2018–2020 Mezioborovou dohodu pro Katalánsko. Dohoda obsahuje oddíl týkající se práce prostřednictvím platforem (7). |
| 7 | Francie | Zaměstnanci platforem pro rozvoz jídla zřídili odbory (např. v Bordeaux) (8). |
| 8 | Itálie | V roce 2019 byly v regionu Lazio přijaty specifické právní předpisy pro práci prostřednictvím digitálních platforem. Tyto předpisy definují digitálního pracovníka a stanoví příslušná práva (9). |
| 9 | Itálie | Národní kolektivní dohoda pro odvětví logistiky zavádí v roce 2018 kategorii „řidič“, kterého popisuje jako podřízeného zaměstnance. Totéž se týká kolektivní dohody s Laconsegna (digitální platforma pro rozvoz jídla). Tyto smlouvy schválily odborové organizace (10). |
| 10 | Itálie | Listina základních práv digitálních pracovníků (Boloňská listina) podepsaná v roce 2018 mezi Městskou radou Boloňa (?) a dvěma platformami (Sgnam a MyMenu), která ale neupravuje zaměstnanecký status pracovníků (11). |
| 11 | Portugalsko | Zákoník práce stanoví kritéria pro presumpci existence pracovní smlouvy. Právní úprava pro digitální platformy v oblasti dopravy (známá jako „zákon Uber“) výslovně odkazuje na zákoník práce, pokud jde o právní vazbu mezi řidiči a platformou (12). |
| 12 | Švýcarsko | Kolektivní dohoda týkající se kurýrů na kole, podepsaná v únoru 2019 mezi jedním odborovým svazem a sdružením zaměstnavatelů (13). |
| 13 | Evropští sociální partneři | Samostatná rámcová dohoda evropských sociálních partnerů o digitalizaci – červen 2020 (14). |
| DP = digitální platforma |

ZEMĚ

PRAXE

1

Německo

V roce 2017 byl zřízen úřad ombudsmana v zájmu zavedení kodexu chování pro práci v crowdsourcingu. Podílely se na tom organizace IG Metall, Německá asociace crowdsourcingu a osm digitálních platforem (2).

2

Rakousko

Byla (v roce 2019) podepsána kolektivní dohoda, která zahrnovala společnost zabývající se rozvozem jídla a její zaměstnance (kurýry). Platit začala od ledna 2020. Zaměstnanecký status je nejasný (3).

3

Belgie

Existuje zde komise (Commission administrative de règlement de la relation de travail), která přijímá rozhodnutí ohledně toho, jak klasifikovat pracovněprávní vztahy (4).

4

Dánsko

Kolektivní dohoda uzavřená v červenci 2018 mezi společnosti Hilfr (DP pro úklidové služby) a odbory. Pracovníci začínají jako OSVČ, ale po odpracování 100 hodin se stávají zaměstnanci (5).

5

Španělsko

Zaměstnanci DP Deliveroo založili (v roce 2017) na internetu platformu Ridersxderechos za účelem obrany svých zájmů. V roce 2017 spustila odborová organizace UGT portál Turespuestasindical (6).

6

Španělsko

V roce 2018 podepsaly konfederace zaměstnavatelů (Fomento del Trabajo, PIMEC a Fepime) a odborové svazy (CC OO a UGT) na roky 2018–2020 Mezioborovou dohodu pro Katalánsko. Dohoda obsahuje oddíl týkající se práce prostřednictvím platforem (7).

7

Francie

Zaměstnanci platforem pro rozvoz jídla zřídili odbory (např. v Bordeaux) (8).

8

Itálie

V roce 2019 byly v regionu Lazio přijaty specifické právní předpisy pro práci prostřednictvím digitálních platforem. Tyto předpisy definují digitálního pracovníka a stanoví příslušná práva (9).

9

Itálie

Národní kolektivní dohoda pro odvětví logistiky zavádí v roce 2018 kategorii „řidič“, kterého popisuje jako podřízeného zaměstnance. Totéž se týká kolektivní dohody s Laconsegna (digitální platforma pro rozvoz jídla). Tyto smlouvy schválily odborové organizace (10).

10

Itálie

Listina základních práv digitálních pracovníků (Boloňská listina) podepsaná v roce 2018 mezi Městskou radou Boloňa (?) a dvěma platformami (Sgnam a MyMenu), která ale neupravuje zaměstnanecký status pracovníků (11).

11

Portugalsko

Zákoník práce stanoví kritéria pro presumpci existence pracovní smlouvy. Právní úprava pro digitální platformy v oblasti dopravy (známá jako „zákon Uber“) výslovně odkazuje na zákoník práce, pokud jde o právní vazbu mezi řidiči a platformou (12).

12

Švýcarsko

Kolektivní dohoda týkající se kurýrů na kole, podepsaná v únoru 2019 mezi jedním odborovým svazem a sdružením zaměstnavatelů (13).

13

Evropští sociální partneři

Samostatná rámcová dohoda evropských sociálních partnerů o digitalizaci – červen 2020 (14).

DP = digitální platforma

---

(1)  ETUI (2019), Working paper 2019.10, Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse and Philippe Pochet (ed.), The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 57.

(2)  MOP (2019), Policy responses to new forms of work: International governance of digital labour platforms, s. 6–7.

(3)  Eurofound, viz Platform economy initiatives: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 46, viz https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 42, viz také https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 102 a 103, viz https://twitter.com/ridersxderechos a https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 104.

(8)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 57.

(9)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 68. Podle všeho není upraven status pracovníka (zaměstnanec/OSVČ).

(10)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 71.

(11)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 72.

(12)  Portugalsko: zákon 45/2018, 10. srpna 2018.

(13)  ETUI (2019), Working paper 2019.10,The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 111–112.

(14)  Samostatná rámcová dohoda evropských sociálních partnerů o digitalizaci.

---

PŘÍLOHA 2

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu rozpravy zamítnuty, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 2.9

Změnit:

| „2.9 | Jedním z klíčových aspektů práce prostřednictvím platforem je status pracovníků. Platformy se obecně prezentují jako zprostředkovatelé mezi nabídkou a poptávkou a tedy nikoli jako zaměstnavatelé, jelikož zde neexistuje pracovní vztah založený na podřízenosti. V této situaci jsou tak pracovníci považováni za ‚osoby samostatně výdělečně činné‘, nikoli ‚zaměstnance‘, což vylučuje uplatnění právních předpisů upravujících pracovní poměr (včetně ochrany zdraví a bezpečnosti), sociální ochranu a zdanění. EHSV se sice domnívá, že existují pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, má nicméně za to, že EU a členské státy musí ve všech ohledech, a to se zřetelem na zásadní rozdíly mezi zaměstnancem a osobou samostatně výdělečně činnou (povaha práce, existence vztahu podřízenosti a odměna za práci), prozkoumat použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak. Tím by bylo zaručeno, že budou chráněny zájmy těch zaměstnanců, jejichž hlavní příjem pochází z platforem. EHSV se však domnívá, že pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, by měly mít možnost si tento status zachovat, pokud si to budou výslovně přát.“ |
| --- | --- |

„2.9

Jedním z klíčových aspektů práce prostřednictvím platforem je status pracovníků. Platformy se obecně prezentují jako zprostředkovatelé mezi nabídkou a poptávkou a tedy nikoli jako zaměstnavatelé, jelikož zde neexistuje pracovní vztah založený na podřízenosti. V této situaci jsou tak pracovníci považováni za ‚osoby samostatně výdělečně činné‘, nikoli ‚zaměstnance‘, což vylučuje uplatnění právních předpisů upravujících pracovní poměr (včetně ochrany zdraví a bezpečnosti), sociální ochranu a zdanění. EHSV se sice domnívá, že existují pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, má nicméně za to, že EU a členské státy musí ve všech ohledech, a to se zřetelem na zásadní rozdíly mezi zaměstnancem a osobou samostatně výdělečně činnou (povaha práce, existence vztahu podřízenosti a odměna za práci), prozkoumat použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak. Tím by bylo zaručeno, že budou chráněny zájmy těch zaměstnanců, jejichž hlavní příjem pochází z platforem. EHSV se však domnívá, že pracovníci, kteří jsou skutečně osobami samostatně výdělečně činnými, by měly mít možnost si tento status zachovat, pokud si to budou výslovně přát.“

Odůvodnění

Podle Evropské komise je status pracovníka kontroverzní otázkou, která je z politického hlediska jednou z nejdůležitějších, pokud hlavním zbožím obchodovaným prostřednictvím platformy je pracovní síla. Komise se zabývá otázkou statusu, s přihlédnutím k tomu, že mezi zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými lze rozlišovat podle tří kritérií: existence vztahu podřízenosti, povahy práce a odměny. Tato kritéria jsou definována s cílem uplatnit koncept pracovníka v EU, Komise však ve sdělení Evropský program pro ekonomiku sdílení dodává, že u soudů členských států je v rámci jejich vnitrostátní pravomoci tendence používat stejný soubor kritérií. Vzhledem k těmto kritériím není na evropské úrovni zapotřebí další regulace týkající se statusu pracovníků. Na vnitrostátní úrovni byly přijaty různé iniciativy, v některých případech byl zaveden koncept přechodné kategorie mezi prací ve vztahu podřízenosti a samostatnou výdělečnou činností.

Pokud jde o status pracovníka, je rovněž důležité poznamenat, že nedávná samostatná rámcová dohoda o digitalizaci mezi evropskými sociálními partnery uvádí, že se tento status vztahuje na všechny pracovníky a zaměstnavatele ve veřejném i soukromém sektoru, včetně činností využívajících on-line platformy, u nichž existuje pracovní poměr, jak je definován na vnitrostátní úrovni.

Výsledek hlasování

| pro: | 65 |
| --- | --- |
| proti: | 99 |
| zdrželo se hlasování: | 13 |

pro:

65

proti:

99

zdrželo se hlasování:

13

Odstavec 5.4

Změnit:

| „5.4 | Při uplatňování obecných kritérií pro status pracovníka (podřízenost, povaha práce a odměna) by měly EU a členské státy musí jako základní měřítko použít princip ekonomické závislosti a podřízenosti jako jedno ze základních měřítek k zajištění spravedlivých pracovních podmínek pro pracovníky
  . Pracovníci platforem, jejichž obživa závisí především na odměně, kterou za tuto práci a za práci vykonávanou ve vztahu podřízenosti obdrží, jsou zaměstnaní, nikoli samostatně výdělečně činní. A obdobně by měl
  mohl být algoritmus používaný platformami brán za závazný stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání. EHSV již vydal stanovisko, kterým tyto koncepty podporuje.“ |
| --- | --- |

„5.4

Při uplatňování obecných kritérií pro status pracovníka (podřízenost, povaha práce a odměna) by měly EU a členské státy musí jako základní měřítko použít princip ekonomické závislosti a podřízenosti jako jedno ze základních měřítek k zajištění spravedlivých pracovních podmínek pro pracovníky
  . Pracovníci platforem, jejichž obživa závisí především na odměně, kterou za tuto práci a za práci vykonávanou ve vztahu podřízenosti obdrží, jsou zaměstnaní, nikoli samostatně výdělečně činní. A obdobně by měl
  mohl být algoritmus používaný platformami brán za závazný stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání. EHSV již vydal stanovisko, kterým tyto koncepty podporuje.“

Odůvodnění

Podle Evropské komise je status pracovníka kontroverzní otázkou, která je z politického hlediska jednou z nejdůležitějších, pokud hlavním zbožím obchodovaným prostřednictvím platformy je pracovní síla. Komise se zabývá otázkou statusu, s přihlédnutím k tomu, že mezi zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými lze rozlišovat podle tří kritérií: existence vztahu podřízenosti, povahy práce a odměny. Tato kritéria jsou definována s cílem uplatnit koncept pracovníka v EU, Komise však ve sdělení Evropský program pro ekonomiku sdílení dodává, že u soudů členských států je v rámci jejich vnitrostátní pravomoci tendence používat stejný soubor kritérií. Vzhledem k těmto kritériím není na evropské úrovni zapotřebí další regulace týkající se statusu pracovníků. Na vnitrostátní úrovni byly přijaty různé iniciativy, v některých případech byl zaveden koncept přechodné kategorie mezi prací ve vztahu podřízenosti a samostatnou výdělečnou činností.

Pokud jde o status pracovníka, je rovněž důležité poznamenat, že nedávná samostatná rámcová dohoda o digitalizaci mezi evropskými sociálními partnery uvádí, že se tento status vztahuje na všechny pracovníky a zaměstnavatele ve veřejném i soukromém sektoru, včetně činností využívajících on-line platformy, u nichž existuje pracovní poměr, jak je definován na vnitrostátní úrovni.

Výsledek hlasování

| pro: | 64 |
| --- | --- |
| proti: | 98 |
| zdrželo se hlasování: | 14 |

pro:

64

proti:

98

zdrželo se hlasování:

14

Odstavec 5.8

Změnit:

| „5.8 | EHSV žádá, aby vnitrostátní daňové systémy braly ekonomiku sdílení a digitální platformy v potaz, aby byly v tomto odvětví respektovány zásady, jimiž se vyznačuje spravedlivý systém zdanění, tj. soudržnost, předvídatelnost a neutralitu, a aby byl zároveň zaručen veřejný zájem na plnění daňových povinností všemi dotčenými subjekty
   (1)
  . Co se týká zdanění, EHSV se domnívá, že všichni aktéři digitální ekonomiky by měli platit daň. EHSV zde souhlasí s doporučením evropské platformy pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce
   (2)

  , aby EU zavedla závazný právní nástroj, který by donutil platformy hlásit veškeré transakce orgánům daňové správy zemí, ve kterých působí, poskytl relevantním orgánům daňové správy informace potřebné k zajištění dodržování daňových právních předpisů, informoval zaměstnance o jejich daňových výhodách a povinnostech a chránil pracovníky před tím, aby byli nepravě označováni za osoby samostatně výdělečně činné.“ |
| --- | --- |

„5.8

EHSV žádá, aby vnitrostátní daňové systémy braly ekonomiku sdílení a digitální platformy v potaz, aby byly v tomto odvětví respektovány zásady, jimiž se vyznačuje spravedlivý systém zdanění, tj. soudržnost, předvídatelnost a neutralitu, a aby byl zároveň zaručen veřejný zájem na plnění daňových povinností všemi dotčenými subjekty
   (1)
  . Co se týká zdanění, EHSV se domnívá, že všichni aktéři digitální ekonomiky by měli platit daň. EHSV zde souhlasí s doporučením evropské platformy pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce
   (2)

  , aby EU zavedla závazný právní nástroj, který by donutil platformy hlásit veškeré transakce orgánům daňové správy zemí, ve kterých působí, poskytl relevantním orgánům daňové správy informace potřebné k zajištění dodržování daňových právních předpisů, informoval zaměstnance o jejich daňových výhodách a povinnostech a chránil pracovníky před tím, aby byli nepravě označováni za osoby samostatně výdělečně činné.“

Odůvodnění

EHSV nedávno přijal stanovisko ke zdanění ekonomiky sdílení (stanovisko ECO/500 Zdanění ekonomiky sdílení – požadavky v oblasti výkaznictví) a bylo by vhodnější odkázat na tento schválený text.

Výsledek hlasování

| pro: | 64 |
| --- | --- |
| proti: | 97 |
| zdrželo se hlasování: | 14 |

pro:

64

proti:

97

zdrželo se hlasování:

14

Odstavec 1.8

Změnit:

| „1.8 | EHSV doporučuje, aby se v EU a členských státech usilovalo o sjednocení pojmů, a práce v ekonomice platforem se tak stala důstojnou. V této souvislosti a s cílem zajistit spravedlivé pracovní podmínky zejména pro pracovníky, jejichž obživa závisí především na odměně, kterou za tuto práci obdrží, by měly Komise a členské státy při uplatňování obecných kritérií pro status pracovníka (podřízenost, povaha práce a odměna) přijmout
  mohou Komisi a členským státům sloužit jako vodítka následující body: 1) ekonomická závislost a práce ve vztahu podřízenosti, jelikož pracovník, jehož obživa závisí především na odměně, kterou obdrží, je zaměstnancem, nikoli osobou samostatně výdělečně činnou, 2) mělo by být
  nutnost ve všech ohledech a s přihlédnutím k základním rozdílům odlišujícím zaměstnance od osob samostatně výdělečně činných (povaha práce, existence vztahu podřízenosti a odměňování) prozkoumáno
  at použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak, a 3) algoritmus používaný platformami může
  by měl být brán za závazný stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání.“ |
| --- | --- |

„1.8

EHSV doporučuje, aby se v EU a členských státech usilovalo o sjednocení pojmů, a práce v ekonomice platforem se tak stala důstojnou. V této souvislosti a s cílem zajistit spravedlivé pracovní podmínky zejména pro pracovníky, jejichž obživa závisí především na odměně, kterou za tuto práci obdrží, by měly Komise a členské státy při uplatňování obecných kritérií pro status pracovníka (podřízenost, povaha práce a odměna) přijmout
  mohou Komisi a členským státům sloužit jako vodítka následující body: 1) ekonomická závislost a práce ve vztahu podřízenosti, jelikož pracovník, jehož obživa závisí především na odměně, kterou obdrží, je zaměstnancem, nikoli osobou samostatně výdělečně činnou, 2) mělo by být
  nutnost ve všech ohledech a s přihlédnutím k základním rozdílům odlišujícím zaměstnance od osob samostatně výdělečně činných (povaha práce, existence vztahu podřízenosti a odměňování) prozkoumáno
  at použití zásady, podle které se má za to, že pracovník platformy je zaměstnancem, pokud se neprokáže opak, a 3) algoritmus používaný platformami může
  by měl být brán za závazný stejně jako systém mluvených nebo písemných pokynů v běžném zaměstnání.“

Odůvodnění

Podle Evropské komise je status pracovníka kontroverzní otázkou, která je z politického hlediska jednou z nejdůležitějších, pokud hlavním zbožím obchodovaným prostřednictvím platformy je pracovní síla. Komise se zabývá otázkou statusu, s přihlédnutím k tomu, že mezi zaměstnanci a osobami samostatně výdělečně činnými lze rozlišovat podle tří kritérií: existence vztahu podřízenosti, povahy práce a odměny. Tato kritéria jsou definována s cílem uplatnit koncept pracovníka v EU, Komise však ve sdělení Evropský program pro ekonomiku sdílení dodává, že u soudů členských států je v rámci jejich vnitrostátní pravomoci tendence používat stejný soubor kritérií. Vzhledem k těmto kritériím není na evropské úrovni zapotřebí další regulace týkající se statusu pracovníků. Na vnitrostátní úrovni byly přijaty různé iniciativy, v některých případech byl zaveden koncept přechodné kategorie mezi prací ve vztahu podřízenosti a samostatnou výdělečnou činností.

Pokud jde o status pracovníka, je rovněž důležité poznamenat, že nedávná samostatná rámcová dohoda o digitalizaci mezi evropskými sociálními partnery uvádí, že se tento status vztahuje na všechny pracovníky a zaměstnavatele ve veřejném i soukromém sektoru, včetně činností využívajících on-line platformy, u nichž existuje pracovní poměr, jak je definován na vnitrostátní úrovni.

Výsledek hlasování

| pro: | 63 |
| --- | --- |
| proti: | 99 |
| zdrželo se hlasování: | 15 |

pro:

63

proti:

99

zdrželo se hlasování:

15

Odstavec 1.13

Změnit:

| „1.13 | EHSV žádá, aby vnitrostátní daňové systémy braly ekonomiku sdílení a digitální platformy v potaz, aby byly v tomto odvětví respektovány zásady, jimiž se vyznačuje spravedlivý systém zdanění, tj. soudržnost, předvídatelnost a neutralitu, a aby byl zároveň zaručen veřejný zájem na plnění daňových povinností všemi dotčenými subjekty
   (3)
  . EHSV vyzývá Komisi, aby zohlednila doporučení, která vydala evropská platforma pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce ohledně zdanění v ekonomice platforem.“ |
| --- | --- |

„1.13

EHSV žádá, aby vnitrostátní daňové systémy braly ekonomiku sdílení a digitální platformy v potaz, aby byly v tomto odvětví respektovány zásady, jimiž se vyznačuje spravedlivý systém zdanění, tj. soudržnost, předvídatelnost a neutralitu, a aby byl zároveň zaručen veřejný zájem na plnění daňových povinností všemi dotčenými subjekty
   (3)
  . EHSV vyzývá Komisi, aby zohlednila doporučení, která vydala evropská platforma pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce ohledně zdanění v ekonomice platforem.“

Odůvodnění

EHSV nedávno přijal stanovisko ke zdanění ekonomiky sdílení (stanovisko ECO/500 Zdanění ekonomiky sdílení – požadavky v oblasti výkaznictví) a bylo by vhodnější odkázat na tento schválený text.

Výsledek hlasování

| pro: | 62 |
| --- | --- |
| proti: | 99 |
| zdrželo se hlasování: | 15 |

pro:

62

proti:

99

zdrželo se hlasování:

15

---

(1)  Viz stanovisko ECO/500 Zdanění ekonomiky sdílení – požadavky v oblasti výkaznictví, přijato v červenci 2020, (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 62).

(2)  Úř. věst C 458, 19.12.2014, s. 43.

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/187

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitalizace a udržitelnost – současný stav a opatření, která je z pohledu občanské společnosti potřeba přijmout

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 429/24)

| Zpravodaj: | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | István KOMORÓCZKI (HU-I) |

Zpravodaj:

Peter SCHMIDT (DE-II)

Spoluzpravodaj:

István KOMORÓCZKI (HU-I)

| Konzultace | německé předsednictví Rady, 7. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 8. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/2/3 |

Konzultace

německé předsednictví Rady, 7. 4. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 8. 2020

Přijato na plenárním zasedání

17. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/2/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vyzývá k přijetí politik, které dále začlení digitální hospodářství zahrnující hodnoty naší společnosti, a tím zajistí, aby byla digitální ekonomika blahobytu co nejinkluzivnější a aby umožňovala využívat přínosů ve stejné míře pracovníkům, spotřebitelům, malým a středním podnikům, velkým společnostem a neziskovým ekonomickým subjektů, a to zejména ve venkovských oblastech. Mezi tyto politiky patří:






  — | rozvoj fiskální politiky, jež zajistí, aby digitální podniky platily spravedlivý podíl na daních, |
| --- | --- | --- |

1.1

—

rozvoj fiskální politiky, jež zajistí, aby digitální podniky platily spravedlivý podíl na daních,

| — | navázání na obecné nařízení o ochraně osobních údajů (nařízení GDPR) s cílem vypracovat samostatný právní předpis o ochraně údajů na pracovišti v sociálních médiích a v elektronickém obchodě, |
| --- | --- |

—

navázání na obecné nařízení o ochraně osobních údajů (nařízení GDPR) s cílem vypracovat samostatný právní předpis o ochraně údajů na pracovišti v sociálních médiích a v elektronickém obchodě,

| — | přizpůsobení současných právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a monopolů s cílem regulovat trhy digitálních platforem, |
| --- | --- |

—

přizpůsobení současných právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a monopolů s cílem regulovat trhy digitálních platforem,

| — | podpora otevřeného softwaru a aplikací, |
| --- | --- |

—

podpora otevřeného softwaru a aplikací,

| — | zaujetí přístupu „veřejné peníze – veřejné údaje“ v zájmu zajištění veřejné dostupnosti údajů z výzkumu financovaného z veřejných prostředků, |
| --- | --- |

—

zaujetí přístupu „veřejné peníze – veřejné údaje“ v zájmu zajištění veřejné dostupnosti údajů z výzkumu financovaného z veřejných prostředků,

| — | vypracování politiky EU v oblasti strategické správy údajů, včetně nové právní úpravy „trustů veřejných údajů“. |
| --- | --- |

—

vypracování politiky EU v oblasti strategické správy údajů, včetně nové právní úpravy „trustů veřejných údajů“.

| 1.2 | EHSV vyzývá vlády členských států a místní samosprávy, aby podporovaly platformy pro kooperativní sdílení. Rovněž žádá transparentní, spravedlivé a zelené výrobní řetězce v oblasti IKT, ambiciózní normy v oblasti energetiky a rozšíření směrnice EU o ekodesignu, a vyzývá Evropskou komisi, aby:






  — | přijala právní předpisy EU, které zajistí větší udržitelnost on-line nakupování, a aby vypracovala odpovědné politiky v oblasti balení, doručování a vracení balíčků, |
| --- | --- | --- |

1.2

—

přijala právní předpisy EU, které zajistí větší udržitelnost on-line nakupování, a aby vypracovala odpovědné politiky v oblasti balení, doručování a vracení balíčků,

| — | chránila malé hospodářské subjekty na trhu před monopolistickými platformami, |
| --- | --- |

—

chránila malé hospodářské subjekty na trhu před monopolistickými platformami,

| — | vyvinula komplexní soubor kritérií a ukazatelů pro udržitelné softwarové produkty a elektronický pas produktu, |
| --- | --- |

—

vyvinula komplexní soubor kritérií a ukazatelů pro udržitelné softwarové produkty a elektronický pas produktu,

| — | zlepšila nařízení GDPR, pokud jde o dostatečnost údajů a propojování údajů, |
| --- | --- |

—

zlepšila nařízení GDPR, pokud jde o dostatečnost údajů a propojování údajů,

| — | zavedla omezení on-line reklamy za účelem vytvoření prostorů bez reklam. |
| --- | --- |

—

zavedla omezení on-line reklamy za účelem vytvoření prostorů bez reklam.

| 1.3 | Pandemie COVID-19 vedla k náhlému a významnému poklesu v přepravě, výrobě a spotřebě. Větší využívání IKT zmírnilo dopady pracovních postupů a životních stylů s vysokou spotřebou energie. EHSV vyzývá k přijetí vhodných politických opatření, která pomohou tyto pozitivní aspekty po pandemii konsolidovat. To samozřejmě vyvolává obecnější otázky ohledně energetické účinnosti „cloudů“ a datových center, která je provozují. Například:






  — | vytvoření soupisu datových center EU (zahrnujícího energetickou účinnost, životní cyklus, stavební materiály atd.) a režimu „top runner“ s cílem zajistit, aby se energeticky nejúčinnější datová centra stala normou, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

vytvoření soupisu datových center EU (zahrnujícího energetickou účinnost, životní cyklus, stavební materiály atd.) a režimu „top runner“ s cílem zajistit, aby se energeticky nejúčinnější datová centra stala normou,

| — | uložení povinnosti, aby nová datová centra 100 % využívala obnovitelnou energii, |
| --- | --- |

—

uložení povinnosti, aby nová datová centra 100 % využívala obnovitelnou energii,

| — | využití umělé inteligence (UI) na podporu klimatické a energetické transformace, |
| --- | --- |

—

využití umělé inteligence (UI) na podporu klimatické a energetické transformace,

| — | navržení opatření pro udržitelná řešení v oblasti umělé inteligence. |
| --- | --- |

—

navržení opatření pro udržitelná řešení v oblasti umělé inteligence.

| 1.4 | EHSV uznává klíčový význam udržitelného rozvoje inteligentních měst, včetně inovativních přístupů k integrované mobilitě, energetice a cestovnímu ruchu. |
| --- | --- |

1.4

2.   Východiska a základy

| 2.1 | O toto stanovisko požádalo německé předsednictví Rady a jeho cílem je prozkoumat dva velmi významné globální trendy, tj. digitalizaci a udržitelnost, z hlediska evropské organizované občanské společnosti. EHSV tento přístup usilující o sladění zelené a digitální transformace vítá, protože toto sladění je klíčem k budoucí prosperitě Evropy a její odolnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU se již plně zavázala k plnění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (1) a zde stanovených 17 cílů udržitelného rozvoje a jedná v souladu s mezinárodními dohodami v oblasti klimatu, například Pařížskou dohodou (2). V zájmu zaručení jejich náležitého provedení musí EU rozvíjet a finalizovat zastřešující strategii pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV vítá Zelenou – a sociální – dohodu pro Evropu (3) a její Fond pro spravedlivou transformaci, protože by měly přinést rozsáhlé investice potřebné ke spravedlivému přechodu na klimaticky neutrální hospodářství. EHSV je přesvědčen, že Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství (4) je klíčem ke splnění cílů nového akčního plánu pro oběhové hospodářství (5), a těší se na pokračování této spolupráce. EHSV zdůrazňuje, že EU musí zajistit, aby digitalizace pomáhala naplnit Zelenou dohodu pro Evropu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV vítá balíček na podporu oživení a rekonstrukci „Next Generation EU“ (6), který má podpořit ty, kteří byli krizí COVID-19 po ekonomické stránce zasaženi nejvíce. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pandemie COVID-19 je příležitostí k úvahám o tom, jak můžeme změnit model našeho hospodářství a jak je inovovat, aby bylo z environmentálního a sociálního hlediska udržitelnější. Krize by však neměla odpoutat pozornost EU od jejích zelených cílů a cílů udržitelnosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV v minulosti požadoval udržitelnější a inkluzivnější ekonomiku blahobytu (7), která bude sloužit lidem i planetě. To zahrnuje vhodné využití digitalizace k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV považuje systémový přístup EU k udržitelné spotřebě (8) za jeden ze základních stavebních kamenů strategické vize EHSV pro udržitelnou ekonomiku blahobytu, ve které nikdo není opomíjen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EHSV prosazuje evropskou cestu k digitální budoucnosti (9) založenou na evropských sociálních hodnotách a etických normách, aby se zajistilo, že využijeme digitálních příležitostí ve prospěch hospodářství a současně ochráníme naše soukromí a právo na sebeurčení a také budeme respektovat možnosti naší planety. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Nedávno zveřejněná bílá kniha Komise o umělé inteligenci (10) navrhuje strategii, která má zajistit rozšíření umělé inteligence v EU, a EHSV podporuje ambici Komise, aby se EU stala mezinárodním lídrem v oblasti výzkumu a vývoje umělé inteligence, a tím se v celosvětovém měřítku zlepšila konkurenceschopnost Evropy (11). EHSV by zároveň uvítal, aby byla strategie pro umělou inteligenci lépe začleněna do současných strategií EU pro udržitelnost. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EHSV vyzývá všechny zúčastněné strany, aby zvážily dopady digitalizace napříč jednotlivými odvětvími a cíli udržitelného rozvoje, pokud jde o základní infrastrukturu, posilování postavení a transformaci. |
| --- | --- |

2.10

3.   Na cestě k sociálně, environmentálně a hospodářsky přínosné digitalizaci

| 3.1 | Během úvah v průběhu přestávky způsobené pandemií COVID-19 jsme dospěli k tomu, že je jasné, že udržitelná digitální revoluce zahrnuje sladění s lidskými faktory, jakož i zachování nedigitálních řešení a pečlivé posouzení souvisejících rizik a kladení zvláštního důrazu na odolnost. Mimořádnou prioritou bude zabývat se digitální propastí jak mezi zeměmi na celém světě, tak v rámci jednotlivých zemí, a to se zvláštním důrazem na členské státy a se zřetelem k rozšíření. Překlenutí digitální propasti v členských státech vyžaduje veřejné a soukromé investice. Pandemie zdůraznila jak příležitosti, tak nevýhody digitální komunikace, zejména pro osoby žijící ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Toto stanovisko se zaměří na cíl udržitelného rozvoje č. 8 (důstojná práce), cíl udržitelného rozvoje č. 12 (spotřeba a výroba) a cíl udržitelného rozvoje č. 13 (opatření v oblasti klimatu) (12), a proto dojde k silnému provázání faktorů environmentální a sociální udržitelnosti. Sladění těchto zájmů je klíčem k takové formě digitalizace, která bude prospěšná pro nás všechny. Mezi další konkrétní body, na které je třeba se zaměřit, patří digitální vzdělávání (cíl udržitelného rozvoje č. 4), inteligentní města (cíl udržitelného rozvoje č. 11) a elektronické zdravotnictví (cíl udržitelného rozvoje č. 3). Doporučujeme podrobnější analýzu těchto oblastí v kontextu občanské společnosti v rámci budoucí činnosti EHSV. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pandemie změnila řadu našich každodenních činností v rozsáhlou praktickou zkoušku zavádění digitálních technologií: vlády dočasně uzavřely školy, požádaly žáky, studenty a učitele, aby pracovali on-line, a zaměstnavatelé museli rychle změnit svůj přístup k práci na dálku. S tím, jak se pozvolna ukončuje omezení volného pohybu osob, musíme přemýšlet o tom, nakolik je digitalizace žádoucí a vhodná a jak můžeme v tomto procesu zachovat spravedlnost v rámci jedné generace i mezi různými generacemi, která bude sladěna s cíli udržitelného rozvoje.
  EHSV vyzývá všechny zúčastněné strany, aby zvážily dopady tohoto neočekávaného „kroku vpřed v digitální oblasti“ v souvislosti s těmito třemi rozměry digitalizace: základní infrastruktura, posilování postavení a transformace. Pro ilustraci uvádíme příklad našeho vzdělávání a pracovního prostředí, ale doporučujeme heuristické uplatnění i na jiné oblasti v zájmu postižení těchto rozměrů a jejich příslušných výhod a rizik. |
| --- | --- |

3.3

EHSV vyzývá všechny zúčastněné strany, aby zvážily dopady tohoto neočekávaného „kroku vpřed v digitální oblasti“ v souvislosti s těmito třemi rozměry digitalizace: základní infrastruktura, posilování postavení a transformace. Pro ilustraci uvádíme příklad našeho vzdělávání a pracovního prostředí, ale doporučujeme heuristické uplatnění i na jiné oblasti v zájmu postižení těchto rozměrů a jejich příslušných výhod a rizik.

3.3.1   Základní digitální infrastruktura

Ačkoliv považujeme za samozřejmost, že internet nabízí téměř univerzální přístup ke znalostem pro řadu z nás v Evropě, musíme i nadále pracovat na zlepšení kvality, bezpečnosti, spolehlivosti, inkluzivnosti a přístupnosti on-line služeb. S tím, jak se dostáváme do éry, v níž bude stále více dominovat umělá inteligence, je zásadní, abychom analyzovali vědecké, společenské a pedagogické zkušenosti a výsledky této neočekávané situace, a to s ohledem na nedávnou zprávu organizace UNESCO o umělé inteligenci (13). Již nyní si jsme v této souvislosti vědomi významných sociálních nerovností, včetně nedostatku elektronických přístrojů, odborné přípravy a konektivity.

V souladu se zásadou předběžné opatrnosti by k možným negativním faktorům mohlo patřit více času u počítače a větší expozice přístrojům obecně, držení těla, záření, obavy ohledně dopadu sítí páté generace na naše zdraví, dezinformace, internetové podvody, kyberšikana a problémy v oblasti sledování – všechny tyto aspekty vyžadují další seriózní výzkum.

3.3.2   Digitalizace jako nástroj k posílení postavení

Na jednu stranu je pozitivní, že nám všem bylo dramaticky připomenuto, jaký má digitalizace potenciál jakožto nástroj k posílení postavení v každodenním životě. Například jsou snadno dostupné informace a díky tomu je možné samostatné a celoživotní učení a flexibilní práce. Toto všestranné a bohaté prostředí zahrnuje audio, video, text, animace, virtuální prostředí pro odbornou přípravu, živé chaty, rozšířenou realitu a virtuální realitu na širokou škálu témat uzpůsobené na míru našemu časovému rozvrhu a potřebám, ať už jsme žáci, studenti, zaměstnanci nebo si prostě chceme osvojit nové znalosti nebo dovednosti.

Internet také slouží jako katalyzátor pro hnutí občanské společnosti, a zejména se účinně zasadil o mobilizaci lidí, kteří chtěli dát najevo své politické nebo environmentální stanovisko, jako jsou Pátky pro budoucnost nebo jak působivě dokládají demonstrace v Hongkongu v uplynulých letech.

Zároveň si uvědomujeme, že využívání digitalizace založené na špičkových technologiích nemusí nutně vést k větší udržitelnosti, neboť například původní obyvatelé či skupiny starších lidí, kteří obvykle využívají nenáročné technologie, mají tendenci přicházet s udržitelnějšími, nedigitálními řešeními.

3.3.3   Digitalizace jako nástroj pro transformaci

Ponaučení vyvozená z těchto zkušeností v „laboratoři, ve kterou se změnil celý svět“, nabízejí skvělou příležitost učinit závěry, jak tato skutečnost ovlivní budoucí vývoj, například ohledně ideální kombinace na míru upraveného učení na dálku a prezenčního vzdělávání. Světově nejlépe hodnocené instituce již nabízejí hromadné otevřené on-line kurzy (MOOC) založené na spolupráci, například Coursera, které nabízejí každému některé z výhod vysněné univerzity.

Environmentální a sociální důsledky jsou výrazné. Služební cesty se výrazně omezily, což vedlo ke snížení znečištění ovzduší a životního prostřední obecně, menšímu hluku a poklesu lidského stresu, a je pravděpodobné, že některé z těchto nových vzorů chování přetrvají i po hospodářském oživení. Mnoho lidí trávilo více času doma / s rodinou a pozornost se zaměřila na místní dodavatele, jako jsou farmářské obchody, ačkoliv je zjevné, že řada lidí byla také těžce postižena.

Z hlediska infrastruktury se jedná o dokonalou příležitost k předložení a analýze otázek týkajících se komunitních investic a nákladové efektivity.

3.4   Cíl udržitelného rozvoje č. 8: důstojná práce a ekonomika blahobytu

Digitalizace přináší velký potenciál pro ekonomiku blahobytu. Ale přínosy jsou rozděleny nerovnoměrně a existuje riziko, že stále větší podíl kapitálu a aktiv se bude hromadit u několika málo subjektů. Většina digitálních platforem a softwarových podniků se nachází v USA a v Asii (14). Evropské malé a střední podniky závisí na jejich službách a například v případě programu Fulfilment By Amazon přicházejí o svůj podíl na tržbách kvůli platbě licenčních poplatků. Chceme-li bojovat proti tendenci k oligopolizaci, musíme v Evropě vybudovat inkluzivní ekonomiku blahobytu. EHSV podporuje rozvoj fiskální politiky, jež zajistí, aby digitální podniky platily spravedlivý podíl na daních (15).

3.4.1   Digitalizace a její dopady na zaměstnanost

Digitalizace v pracovním prostředí přináší řadu příležitostí pro žádoucí racionalizaci práce (16), například prostřednictvím „cobotů“ (17), ale také obnáší některá rizika, pokud ji pevně nezačleníme do našich evropských sociálních hodnot a etických norem prostřednictvím přístupu „člověk ve velení“. Zvláštní výzvy v této souvislosti představuje:

| — | změna poměru počtu pracovních míst k příjmům v nových segmentech podnikání, přičemž digitální podniky vytvářejí větší obrat při menším počtu pracovních míst. Většina vědeckých studií má za to, že čisté dopady digitalizace na trh práce povedou k vyšší nezaměstnanosti (18) (19) (20) (21) (22) (23), |
| --- | --- |

—

změna poměru počtu pracovních míst k příjmům v nových segmentech podnikání, přičemž digitální podniky vytvářejí větší obrat při menším počtu pracovních míst. Většina vědeckých studií má za to, že čisté dopady digitalizace na trh práce povedou k vyšší nezaměstnanosti (18) (19) (20) (21) (22) (23),

| — | přeměna stálých pracovních míst na nejistá, přičemž je pravděpodobné, že uspokojivá a dobře placená pracovní místa bude mít méně lidí, zatímco stále větší počet osob bude nucen vykonávat práci za nestabilních podmínek zaměstnávání v takzvané „zakázkové ekonomice“, pro kterou je typická práce na částečný úvazek, smlouvy na dobu určitou nebo na nulový počet hodin (24) (25) (26) (27) (28), |
| --- | --- |

—

přeměna stálých pracovních míst na nejistá, přičemž je pravděpodobné, že uspokojivá a dobře placená pracovní místa bude mít méně lidí, zatímco stále větší počet osob bude nucen vykonávat práci za nestabilních podmínek zaměstnávání v takzvané „zakázkové ekonomice“, pro kterou je typická práce na částečný úvazek, smlouvy na dobu určitou nebo na nulový počet hodin (24) (25) (26) (27) (28),

| — | polarizace příjmů, kdy podíl mezd na hrubém domácím produktu (HDP) klesne, zatímco podíl příjmů z investic (29) vzroste (30) (31) (32). Tato polarizace příjmů může stlačit kupní sílu (33) (34) (35), |
| --- | --- |

—

polarizace příjmů, kdy podíl mezd na hrubém domácím produktu (HDP) klesne, zatímco podíl příjmů z investic (29) vzroste (30) (31) (32). Tato polarizace příjmů může stlačit kupní sílu (33) (34) (35),

| — | tendence k externímu zajišťování práce a kontroly práce. Vnímaný nárůst autonomie při práci z domova by neměl být na úkor zájmů zaměstnanců (např. bezpečné pracoviště, stabilní pracovní podmínky, právo na odpojení, ochrana údajů na pracovišti). EHSV proto požaduje důsledný výklad nařízení GDPR přijatého EU a navrhuje přijmout samostatný právní předpis o ochraně údajů na pracovišti, |
| --- | --- |

—

tendence k externímu zajišťování práce a kontroly práce. Vnímaný nárůst autonomie při práci z domova by neměl být na úkor zájmů zaměstnanců (např. bezpečné pracoviště, stabilní pracovní podmínky, právo na odpojení, ochrana údajů na pracovišti). EHSV proto požaduje důsledný výklad nařízení GDPR přijatého EU a navrhuje přijmout samostatný právní předpis o ochraně údajů na pracovišti,

| — | cílené používání umělé inteligence za účelem zlepšení fungování trhu práce, například předvídáním potřeb v oblasti dovedností nebo dopadu na pracovní dobu a podmínky, s cílem dosáhnout ekonomiky blahobytu. (To může zahrnovat úvahy o zavedení základního příjmu, snížení počtu hodin v rámci zaměstnání na plný úvazek nebo odvodů pro pracovní místa s nízkou mzdou.) |
| --- | --- |

—

cílené používání umělé inteligence za účelem zlepšení fungování trhu práce, například předvídáním potřeb v oblasti dovedností nebo dopadu na pracovní dobu a podmínky, s cílem dosáhnout ekonomiky blahobytu. (To může zahrnovat úvahy o zavedení základního příjmu, snížení počtu hodin v rámci zaměstnání na plný úvazek nebo odvodů pro pracovní místa s nízkou mzdou.)

3.4.2   Moc prostřednictvím hromadění údajů

Vzestup „digitálních obrů“ spolu s monopolizací a oligopolizací narušily hospodářskou soutěž. Koncentrace informací a znalostí má navíc důsledky pro politickou svrchovanost a osobní sebeurčení, protože velká část provozu na internetu (např. osobní údaje a údaje o trhu, zprávy a veřejný diskurs) je v rukou několika celosvětových IT společností (které nejsou z EU). EHSV vyzývá Komisi, aby upravila současné právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže a monopolů s cílem regulovat trhy digitálních platforem (36). Kromě toho poukazuje na význam ochrany práv občanů v souvislosti s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a upozorňuje, že je zapotřebí se otevřeně zabývat vykořisťujícím aspektem kapitalismu dohledu a diskutovat o něm.

Kromě toho vystupují platformy jako Amazon stále častěji jako účastníci trhu v rámci svých vlastních trhů a současně mají pod kontrolou hospodářskou infrastrukturu (tj. platformu pro nakupování, distribuční kanály a reklamu), na které nabízí své výrobky tisíce konkurenčních prodejců. Společnost Amazon používá tyto údaje od prodejců třetích stran, aby uspěla se svými vlastními výrobky, čímž staví konkurenci do nevýhodného postavení (37). Tyto praktiky zneužívání postavení by měl identifikovat a postihovat přezkum práva EU v oblasti hospodářské soutěže v duchu indického zákona o přímých zahraničních investicích (38).

Zajištění neutrality nových trhů digitálních platforem (39) je klíčové pro zajištění spravedlivých podmínek pro všechny účastníky trhu. EHSV navrhuje regulaci „přirozených monopolů“ v digitální ekonomice v zájmu zajištění jejich řízení a správy ze strany občanské společnosti nebo orgánů veřejné moci (40). To zahrnuje interoperabilitu mezi vzájemně si konkurujícími platformami s cílem zajistit hospodářskou soutěž na digitálním trhu, například prostřednictvím právních předpisů o povinných, předem definovaných rozhraních pro výměnu informací.

3.4.3   Správa údajů: na cestě ke strategické politice EU pro správu údajů

EHSV vyzývá Komisi a členské státy EU, aby podporovaly otevřený software a aplikace jako nástroje na podporu obchodních modelů a aplikací, které umožňují otevřený přístup a spravedlivé sdílení přínosů.

Kromě toho hájí EHSV přístup založený na zásadě „veřejné peníze – veřejné údaje“, podle kterého by veřejně financované projekty v oblasti výzkumu a vývoje byly povinny údaje zpřístupnit, například v souladu s licencemi Creative Commons nebo licencemi veřejného autorského práva.

EHSV dále navrhuje vypracovat strategickou politiku EU pro správu údajů, která by měla usilovat o dosažení rovnováhy mezi co největší otevřeností dat a zaručením, že veřejné hospodářské subjekty a malé a střední podniky nebudou přicházet o svou hlavní oblast činnosti kvůli velkým internetovým firmám a firmám zaměřujícím se na správu údajů. V minulosti politika pouhých „otevřených dat“ jednostranně nahrávala velkým internetovým společnostem. EHSV vyzývá ke zřízení „trustů veřejných údajů“, které by sloužily jako prostředníci mezi subjekty, které údaje vytvářejí a/nebo zamýšlejí údaje použít. Odlišné trusty údajů by mohly být založeny pro data týkající se mobility, data týkající se měst atd. Jsou zapotřebí nové právní předpisy, které by vytvořily veřejné mandáty pro vlády či organizace občanské společnosti, aby mohly provádět hosting těchto trustů údajů, včetně rozhodování o přístupu k produktům a službám a o sdílení jejich přínosů. Údaje relevantní pro veřejné služby by měla najít rovnováhu mezi podnikatelskými inovacemi, svrchovaností veřejného sektoru, právy na všeobecný přístup a blahobytem občanů. Výhledově je stěžejní dále rozvíjet technologie blockchain a zajistit transparentnost algoritmů.

3.5   Cíl udržitelného rozvoje č. 12: odpovědná spotřeba a výroba

Digitální aplikace mají velký potenciál dosáhnout pokroku v udržitelné spotřebě (41), a proto EHSV vyzývá vlády členských států a místní samosprávy, aby podporovaly platformy pro kooperativní sdílení, jakož i platformy pro elektronický obchod, které nabízejí udržitelné produkty (42). Nový inteligentní udržitelný systém označování potravin z hlediska udržitelnosti, který nedávno navrhl EHSV, by poskytl komplexní informace o produktech (43), a tak by podpořil udržitelná rozhodnutí spotřebitelů a vedl ke zdravějšímu stravování (44).

V zájmu zvýšení udržitelnosti on-line nakupování EHSV navrhuje přijetí právních předpisů EU na podporu osvědčených postupů zaměřených na snížení počtu vracených balíčků (např. omezením bezplatného vrácení) (45), na zákaz ničení vrácených balíčků, na hromadné doručování a na zvýšení míry využití doručovacích vozidel.

60 % všech datových toků tvoří streamování videa. Jak ukázalo dobrovolné omezení během pandemie COVID-19, alternativy s nízkým rozlišením jsou obecně přijímané a udržitelnější, je tedy třeba je podporovat.

3.5.1   Udržitelné IKT

Na výrobu hardwaru IKT by se měly uplatňovat standardy oběhového hospodářství. Mezi problémy patří těžba kovů vzácných zemin a jiných materiálů a výroba přístrojů, která často probíhá za nevyhovujících pracovních a environmentálních podmínek (např. v Číně a jiných zemích globálního Jihu).

EHSV vyzývá k větší transparentnosti v rámci výrobních řetězců IKT. Potřebujeme rozšířit směrnici EU o ekodesignu (46) tak, aby začlenila komplexní výrobní normy, včetně: i) udržitelných materiálů (recyklované a obnovitelné zdroje), ii) designu hardwaru (maximalizovat životnost – přístroje mají být modulární a opravitelné), iii) aktualizací softwaru, které potrvají až do konce fyzické životnosti produktu, iv) prodloužení záručních dob, v) opětovného využívání funkčních přístrojů a větší recyklace materiálů, vi) ambiciózních norem v oblasti spotřeby energie, včetně dynamické regulace „top-runner“, podle které se z produktu s nejvyšší energetickou účinností stává minimální norma, vii) norem v oblasti udržitelnosti pro vývoj softwaru a aplikací, vytváření pobídek pro vývojáře, aby navrhovali software tak, aby byl datový tok a využití hardwaru během použití co nejmenší. EHSV vítá karlskronský manifest pro udržitelný design a vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní kritéria pro udržitelné softwarové produkty (47) (48).

3.5.2   Transparentní výrobní řetězce

Digitalizace musí přinést větší transparentnost a odpovědnost v rámci výrobních řetězců. EHSV vítá návrh Zelené dohody pro Evropu, který zopakovala německá vláda ve své nedávné „agendě v oblasti digitální politiky pro životní prostředí“, na vytvoření „elektronického pasu produktu“ s informacemi o materiálech a normách použitých při výrobě s cílem určit nedostatky v udržitelné výrobě v souladu s evropskou strategií sociální odpovědnosti podniků (49), včetně pracovních norem.

3.5.3   Posílení platforem pro spolupráci

EHSV vyzývá Komisi a členské státy EU, aby podporovaly rozvoj internetových platforem pro spolupráci, které působí jako neutrální prostředníci za účelem lepšího rozdělení přínosů mezi výrobce / poskytovatele služeb a za účelem začlenění občanů/spotřebitelů do správy a řízení, rozhodování a sdílení přínosů.

Například federace CoopCycle, jejíž provoz je založen na spolupráci, nabízí software pro platformy družstev zabývajících se doručováním na jízdním kole, které působí v devíti evropských městech. Platforma pro poskytování pronájmů Fairbnb zahrnuje jako zúčastněné strany města a regiony. Tím, že věnuje 50 % svých příjmů na projekty místních komunit, podporuje nové pojetí evropského cestovního ruchu, který prospívá cestovatelům i hostitelům.

EHSV vyzývá k politické podpoře na pomoc rozšíření takovýchto platforem po celé Evropě. Je třeba upravit právní předpisy o veřejných zakázkách tak, aby zajišťovaly, že takovým platformám mohou místní orgány poskytnout preferenční zacházení.

3.5.4   On-line reklama a spotřeba

EHSV je znepokojen rostoucím trendem platforem elektronického obchodování, které podporují neudržitelné formy spotřeby. Sledování rozhodnutí při on-line nákupech a personalizace reklamy podporují neudržitelnou hromadnou spotřebu. EHSV se domnívá, že využívání údajů pro účely třetích stran není nařízením GDPR dostatečně ošetřeno, a vyzývá Komisi, aby tento právní předpis posílila, pokud jde o zásady dostatečnosti údajů (minimalizace údajů) a propojování údajů.

EHSV rovněž vyzývá k omezení on-line reklamy. V řadě členských států jsou reklamy zakázány ve veřejných prostorech, například ve školách. EHSV by rád podpořil prostory bez reklam na internetu, zejména ve vyhledávačích a sociálních médiích. EHSV konstatuje, že asi polovinu veškerých celosvětových příjmů z reklamy (více než 300 miliard USD ročně (50)) inkasují dvě americké společnosti: Google a Facebook.

EHSV vítá iniciativy, jako je iniciativa založená na umělé inteligenci „Green Consumption Assistant“ (asistent ekologické spotřeby), kterou v současné době vyvíjí Einstein Centre Digital Future a Ecosia.org a jež má zdokonalit vyhledávače tak, aby pomáhaly spotřebitelům nakupovat udržitelnější výrobky a služby.

3.6   Cíl udržitelného rozvoje č. 13: opatření v oblasti klimatu

3.6.1   Digitalizace pro ochranu životního prostředí a proti změně klimatu

EHSV vítá digitální řešení umožňující ochranu životního prostředí a udržitelnou transformaci v dopravě, energetice, budovách, zemědělství a v jiných odvětvích. Například jistá švýcarská studie zjistila, že IKT by mohly uspořit až 6,99 milionu tun ekvivalentu CO2 (CO2e) ročně, přičemž vlastní uhlíková stopa těchto technologií činí 2,69 milionu tun CO2e ročně (51). Jiné studie zjistily ještě větší potenciály (52). EHSV však konstatuje, že celková digitalizace hospodářství a společnosti zatím nepomohla snížit poptávku po energii ani emise CO2 (53). K tomu, aby bylo možné při ochraně klimatu a životního prostředí využít potenciál IKT jsou tedy zapotřebí podpůrné politiky, například na zmírnění zpětných a indukčních účinků.

3.6.2   Spotřeba energie ze strany serverových farem

„Cloud“ tvoří fyzická datová centra, jejichž výstavba je náročná na zdroje a jejichž provoz spotřebovává velké množství energie. EHSV vyzývá Komisi, aby spolupracovala s členskými státy EU na vytvoření soupisu datových center EU, který by zahrnoval energetickou účinnost, životní cyklus a konstrukční materiály. Kromě toho by EHSV uvítal právní předpis Komise o začleňování datových center do městských sídel nebo komerčních zón, aby se co nejlépe využilo odpadní teplo.

EHSV doporučuje vytvořit režim „top-runner“ s cílem zajistit, aby se energeticky nejúčinnější datová centra stala normou. EHSV by uvítal společnou dohodu mezi členskými státy, která by umožnila výstavbu nových datových center, jež by 100 % využívala obnovitelnou energii.

EHSV doporučuje používat umělou inteligenci na podporu veřejné ochrany klimatu a na energetickou transformaci:

| — | jak je uvedeno v bílé knize o umělé inteligenci, Komise by měla navrhnout opatření, jak mohou členské státy prosazovat udržitelná řešení v oblasti umělé inteligence, |
| --- | --- |

—

jak je uvedeno v bílé knize o umělé inteligenci, Komise by měla navrhnout opatření, jak mohou členské státy prosazovat udržitelná řešení v oblasti umělé inteligence,

| — | autonomní vozidla naváděná umělou inteligencí by mohla omezit emise skleníkových plynů z městské dopravy prostřednictvím optimalizace provozu / algoritmů pro ekologickou jízdu nebo prostřednictvím služeb spolucestování plně elektrickým, autonomním vozovým parkem, |
| --- | --- |

—

autonomní vozidla naváděná umělou inteligencí by mohla omezit emise skleníkových plynů z městské dopravy prostřednictvím optimalizace provozu / algoritmů pro ekologickou jízdu nebo prostřednictvím služeb spolucestování plně elektrickým, autonomním vozovým parkem,

| — | umělá inteligence může zlepšit předvídatelnost na straně nabídky a poptávky pro energii z obnovitelných zdrojů v rámci distribuční soustavy nebo zlepšit ukládání energie a řízení účinnosti a zatížení. |
| --- | --- |

—

umělá inteligence může zlepšit předvídatelnost na straně nabídky a poptávky pro energii z obnovitelných zdrojů v rámci distribuční soustavy nebo zlepšit ukládání energie a řízení účinnosti a zatížení.

3.7   Inteligentní města a jiné příklady

EHSV vítá cloudové aplikace technologií pro inteligentní města, které řídí údaje v reálném čase v zájmu umožnění přijímání lepších rozhodnutí, jako je efektivní svoz odpadu, menší dopravní zácpy, lepší kvalita ovzduší a lepší distribuce energie (systémy 100 % využívající energii z obnovitelných zdrojů, řízení soustavy a výkyvy nabídky elektřiny a poptávky po ní).

| 3.7.1 | Jednou z klíčových oblastí je mobilita, včetně koncepce mobilita jako služba (Mobility-as-a-Service, MaaS), která podněcuje lepší využívání veřejného prostoru, údajů a infrastruktury s cílem snížit emise uhlíku propojením veřejné a soukromé dopravy. Multimodální doprava, včetně sdílení jízdních kol a automobilů, veřejné dopravy, taxi a jiných druhů dopravy, může výrazně zatraktivnit veřejnou a sdílenou dopravu a omezit závislost na automobilech. V členských státech jsou příklady průkopníků tato města:






  — | Amsterdam sdílí data o dopravě se zúčastněnými stranami, aby umožnil rozvoj mapovacích aplikací propojených s veřejnou dopravou, |
| --- | --- | --- |

3.7.1

—

Amsterdam sdílí data o dopravě se zúčastněnými stranami, aby umožnil rozvoj mapovacích aplikací propojených s veřejnou dopravou,

| — | známá linka metra č. 9 v Barceloně bude měřit 47,8 km a vlaky na této lince spojující letiště a železniční nádraží budou jezdit bez řidiče, |
| --- | --- |

—

známá linka metra č. 9 v Barceloně bude měřit 47,8 km a vlaky na této lince spojující letiště a železniční nádraží budou jezdit bez řidiče,

| — | kodaňský inovativní chytrý systém jízdních kol se používá ke sledování a řízení kvality ovzduší a dopravních zácp. |
| --- | --- |

—

kodaňský inovativní chytrý systém jízdních kol se používá ke sledování a řízení kvality ovzduší a dopravních zácp.

| 3.7.2 | EHSV vítá inteligentní a udržitelné politiky v Barceloně a projekty inteligentních měst EU, jako například:






  — | projekt REMOURBAN (54) otestuje celou škálu technických inovací a obchodních modelů pro renovaci měst, včetně Valladolidu (Španělsko) a případně též měst Seraing (Belgie) a Miškovec (Maďarsko), |
| --- | --- | --- |

3.7.2

—

projekt REMOURBAN (54) otestuje celou škálu technických inovací a obchodních modelů pro renovaci měst, včetně Valladolidu (Španělsko) a případně též měst Seraing (Belgie) a Miškovec (Maďarsko),

| — | turistická města jako Valencie (Španělsko), Drážďany (Německo) a Antalya (Turecko) jsou „majáky“ v projektu inteligentních měst EU s názvem MAtchUP (55). |
| --- | --- |

—

turistická města jako Valencie (Španělsko), Drážďany (Německo) a Antalya (Turecko) jsou „majáky“ v projektu inteligentních měst EU s názvem MAtchUP (55).

| 3.7.3 | Udržitelný cestovní ruch je klíčem k hospodářskému oživení po pandemii COVID-19. Měli bychom navázat na nedávná stanoviska EHSV týkající se této záležitosti (56). Zejména bychom měli podporovat neznečišťující dopravní prostředky, jako jsou jízdní kola a hromadná doprava, vyvíjet letecké motory se stále větší účinností spalování paliva a podporovat rekonstrukci ubytovacích zařízení prostřednictvím certifikace ekoznačkou. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | EHSV vítá udržitelné přístupy k digitalizaci zemědělství a odkazuje na aktuální stanovisko EHSV o strategii Komise „Od zemědělce ke spotřebiteli“ (57). Cílem Výboru je zajistit, aby i menší a střední zemědělské podniky měly prospěch z digitálních řešení v zájmu nezbytné agroekologické transformace, pokud si to přejí, jsou-li tato řešení finančně udržitelná a zůstanou-li pod kontrolou dotčených zemědělských podniků. Existuje celé množství inovativních využití technologií, z nichž mnohá mají jednoznačné přínosy pro společnost na její cestě k udržitelnější produkci potravin (např. drony pro monitoring plodin a zvířat, roboti pro setí, plení, sklizeň a dojení a možnost „vertikálních farem“ ve městech s mnohem menší spotřebou vody a místními dodávkami). V této souvislosti podporujeme společnou odpovědnost, systémy sdílených údajů (58) a jiné inovativní modely.
  Řízení digitální revoluce v zemědělství představuje komplexní výzvy. Bereme při tom na vědomí význam iniciativ, jako je FAIRshare (59), při propagaci používání digitálních nástrojů k optimalizaci zemědělské praxe. V této souvislosti je zvlášť důležité rozvíjení dovedností a důvěry a současně překonávání zvláštní venkovské digitální propasti. |
| --- | --- |

3.7.4

Řízení digitální revoluce v zemědělství představuje komplexní výzvy. Bereme při tom na vědomí význam iniciativ, jako je FAIRshare (59), při propagaci používání digitálních nástrojů k optimalizaci zemědělské praxe. V této souvislosti je zvlášť důležité rozvíjení dovedností a důvěry a současně překonávání zvláštní venkovské digitální propasti.

| 3.7.5 | Elektronické zdravotnictví je klíčové pro informované rozhodování založené na důkazech, transparentnost procesů péče, omezení chybovosti, vyšší přesnost diagnostiky a nákladovou efektivitu, zkrácení čekacích dob a omezení odpadu. Reakce na pandemii spočívající v omezení fyzického kontaktu a karanténě výrazně zvýšily povědomí široké veřejnosti o potenciálu elektronického zdravotnictví. |
| --- | --- |

3.7.5

V Bruselu dne 17. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0010.02/DOC_1&format=PDF.

3

(4)  Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

4

(5)  Akční plán pro oběhové hospodářství, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf.

6

(7)  Stanovisko EHSV Udržitelné hospodářství v souladu s našimi potřebami (Úř. věst. C 106, 31.3.2020, s. 1).

7

(8)  Stanovisko EHSV, Udržitelná výroba a spotřeba (viz strana 51 v tomto čísle Úředního věstníku).

8

(9)  Stanovisko EHSV, Formování digitální budoucnosti Evropy (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 101).

9

(10)  Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_cs.pdf.

10

(11)  Konkurenceschopností se v této souvislosti nerozumí pouze kvantita, ale také kvalita s cílem nalézt rovnováhu mezi hospodářskou prosperitou, aspekty životního prostředí a sociálním začleňováním.

11

(12)  Jedná se o nejčastěji zmiňované cíle udržitelného rozvoje podle 7. výročního přezkumu vykazování a zveřejňování informací podniků o životním prostředí, sociálních aspektech a správě a řízení Světové podnikatelské rady pro udržitelný rozvoj z roku 2019.

12

(13)  UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (Řízení umělé inteligence a pokročilých IKT pro znalostní společnosti: práva, otevřenost, přístup a hledisko mnoha zúčastněných stran).

13

(14)  Například Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon nebo Microsoft v USA a Alibaba nebo Tencent v Číně.

14

(15)  Například daň z digitálních služeb, kterou zavedla Francie. Byla však považována za diskriminační vůči společnostem mimo EU.

15

(16)  Racionalizace na základě robotizace, automatizace, umělé inteligence, zvýšení efektivity práce a odvětvové změny.

16

(17)  „Cobot“ je spolupracující robot, který může pracovat společně s lidmi a přebírat opakující se, neatraktivní nebo nebezpečné úkoly a vytvářet nové úkoly, které jsou více naplňující.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Automatizace a umělá inteligence: jak stroje ovlivňují lidi a místa), 2019.

18

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (Budoucnost zaměstnanosti: jak náchylná jsou pracovní místa k nahrazení počítači?), 2013. Autoři neformulují žádná přesná stanoviska o tom, jak rychle by tento proces mohl proběhnout, a místo toho hovoří poměrně vágně o jednom až dvou desetiletích.

19

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Riziko automatizace u pracovních míst v zemích OECD: srovnávací analýza), OECD Social, Employment and Migration, 2016.

20

(21)  International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (Dopad robotů na produktivitu, zaměstnanost a pracovní místa), 2017.

21

(22)  Ziehran/Gregory/Arntz: Racing With or Against the Machine? (Závod se stroji, nebo proti nim?), 2016.

22

(23)  Světové hospodářské fórum: zpráva Future of Jobs (Budoucnost zaměstnanosti), 2018.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Digitální platformy, zakázková ekonomika, nejisté zaměstnání a neviditelná ruka společenské třídy), 2018.

24

(25)  Typologii platforem crowdworking naleznete zde: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (Typologie platforem crowdworkingu), 2019.

25

(26)  Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands (Crowdworking v Evropě: předběžné výsledky z průzkumu provedeného ve Spojeném království, Švédsku, Německu, Rakousku a Nizozemsku), 2016.

26

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Nejisté příjmy v ekonomice na požádání: závěry a politická ponaučení z průzkumu pracovníků v crowdworkingu), 2015.

27

(28)  Bartmann, The Return of the Servant (Návrat sluhy), 2016.

28

(29)  Včetně hodnot akciového podílu akcionářů a dividend z digitálních platforem, firem stojících v čele vývoje v oblasti umělé inteligence, robotizace atd.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share (Určující faktory pro podíl mezd), 2017.

30

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Cesta k dluhové deflaci, nucené práci ke splacení dluhu a neofeudalismu), 2017.

31

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability (Inteligentní zelený svět? Jak může digitalizace sloužit udržitelnosti), 2020.

32

(33)  Srov. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (Spotřební dilema digitálního kapitalismu), 2017.

33

(34)  Summers, Larry Summers na ekonomickém fóru MMF, 2013.

34

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Sekulární stagnace: fakta, příčiny a možnosti nápravy), 2014.

35

(36)  Např. vyhledávače a internet věcí, elektronické obchodování a platformy sociálních médií.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses „aggregated“ data from third-party sellers to come up with its own products (Společnost Amazon přiznala Kongresu, že používá „agregované“ údaje od prodejců, kteří jsou třetími stranami, aby vymyslela své vlastní produkty), 2019.

37

(38)  Indický zákon o přímých zahraničních investicích 5.2.15.2.4. v: „Subjekt, ve kterém má kapitálovou účast subjekt provozující tržiště pro elektronické obchodování [...], nesmí prodávat své výrobky na platformě, kterou provozuje subjekt provozující takovéto tržiště.“

38

(39)  Zejména těch, které působí v oblasti veřejných statků (zdravotnictví, mobilita, města).

39

(40)  Např. veřejný vyhledávač, cloudový server GAIA X nebo platformy sociálních médií spravované občanskou společností.

40

(41)  Například sdílení nákupů (a zkušeností) mezi spotřebiteli, směna použitých výrobků, digitální formy „prozumerismu“, místní digitální platformy na podporu místního podnikání a případně krátké dodavatelské řetězce.

41

(42)  Např. „La ruche qui dit oui“, což je belgická platforma s ekologickými a sezónními výpěstky.

42

(43)  Například informace o výrobě, dopadech na životní prostředí, složení, použití, možnosti opravy a o použitelnosti každého příslušného produktu.

43

(44)  Stanovisko EHSV Podpora zdravého a udržitelného stravování v EU (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 9).

44

(45)  Upozorňuje, že průměrně se vrátí každý osmý balíček zakoupený on-line. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

46

(47)  C. Becker et al. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto (Udržitelný design a software: karlskronský manifest), in IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, s. 467–476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

(48)  Viz též Kern et al. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency (Udržitelné softwarové produkty – na cestě ke kritériím udržitelnosti pro účinné využívání zdrojů a energie), Future Generation Computer Systems, sv. 86, s. 199–210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

(49)  Obnovená strategie EU pro sociální odpovědnost podniků na období 2011–2014, KOM(2011) 0681.

49

(50)  Emarketer.com.

50

(51)  Hilty a Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (Příležitosti a rizika digitalizace pro ochranu klimatu ve Švýcarsku).

51

(52)  Např. GESI/Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges (SMARTer2030. Řešení IKT pro výzvy 21. století).

52

st

(53)  Lange & Santarius (2020): Smart Green World? Making Digitalization Work for Sustainability (Inteligentní zelený svět? Jak zajistit, aby digitalizace podporovala udržitelnost). Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand? (Digitalizace a spotřeba energie. Snižují IKT spotřebu energie?).

53

(54)  http://www.remourban.eu/.

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/.

55

(56)  Stanoviska EHSV Mezinárodní obchod a cestovní ruch – globální agenda pro udržitelný rozvoj (Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 40), Cestovní ruch a doprava v roce 2020 a v dalších letech (viz strana 219 v tomto čísle Úředního věstníku).

56

(57)  Stanovisko EHSV Od zemědělce ke spotřebiteli: udržitelná potravinová strategie, 2020 (viz strana 268 v tomto čísle Úředního věstníku).

57

(58)  Jako je JoinData, nezávislá platforma s údaji pro zemědělce (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/.

59

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/197

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Udržitelné dodavatelské řetězce a důstojná práce v mezinárodním obchodě“

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 429/25)

| Zpravodajka: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Žádost o vypracování stanoviska | německé předsednictví Rady EU, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 1 jednacího řádu |
| | průzkumné stanovisko |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 24.7.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/2/3 |

Žádost o vypracování stanoviska

německé předsednictví Rady EU, 18.2.2020

Právní základ

čl. 32 odst. 1 jednacího řádu

průzkumné stanovisko

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

24.7.2020

Přijato na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/2/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Globální dodavatelské řetězce jsou klíčové v hospodářských činnostech po celém světě a v celosvětovém obchodu, jelikož podniky působí stále více přeshraničně. Nadnárodní podniky jsou jejich hlavními hybateli a malé a střední podniky tvoří důležitou součást těchto řetězců. Tyto řetězce jsou „složité, nestejnorodé a fragmentované“ – se všemi příležitostmi a výzvami, které s nimi souvisí. Hospodářský růst, vytváření pracovních míst a podnikání jsou také zpochybňovány důkazy o nepříznivých důsledcích pro pracovní podmínky a pro udržitelnost v některých dodavatelských řetězcích (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Krize COVID-19 odhalila znepokojivou křehkost a významná rizika spojená s vysoce roztříštěnými a nediverzifikovanými dodavatelskými řetězci. Ukázala zranitelnost pracovníků, přičemž zvýraznila porušování lidských práv a nepříznivé sociální, zdravotní a bezpečnostní dopady podnikatelské činnosti v rámci dnešních dodavatelských řetězců po celém světě. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pandemie COVID-19 nás učí, že globální dodavatelské řetězce musí být odolnější, rozmanitější a odpovědnější. Obchod bude muset hrát klíčovou úlohu jako způsob podpory udržitelného hospodářského oživení a jako cesta k tomu, aby podniky mohly znovu vybudovat a znovu uspořádat narušené hodnotové řetězce. Je však zapotřebí účinnějších nástrojů, které umožní uskutečňovat agendu sociálně a environmentálně odpovědného podnikání, obchodu a investic. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV žádá EU, aby shromažďovala více údajů týkajících se zranitelných dodavatelských řetězců, zejména pokud jde o rizika narušení hospodářských činností a odhalování porušování lidských práv. Zdůrazňuje dále, že je naléhavě nutné posoudit na globální úrovni to, jak se mezinárodní pracovní normy vypořádávají s nedostatkem důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích, a zjištěné nedostatky v řízení odstraňovat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Druhým poučením je „politika“ a „skutečné“ investice do udržitelnosti. Ambiciózní opatření musí zajistit, aby globální dodavatelské řetězce přispívaly ke spravedlivějšímu hospodářskému a sociálnímu modelu založenému na udržitelnosti a důstojné práci. Opatření musí být v souladu s mezinárodními a evropskými zásadami, zejména s Pařížskou dohodou, cíli udržitelného rozvoje, základními úmluvami Mezinárodní organizace práce (MOP), Zelenou dohodou pro Evropu a Evropským pilířem sociálních práv. Musí představovat základní prvky reakce na krizi COVID-19 na světové, evropské i vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V Agendě OSN 2030 je obchod uznán jako hybná síla inkluzivního hospodářského růstu a snižování chudoby i jako faktor přispívající k podpoře udržitelného rozvoje. Kvůli omezení celosvětového obchodu a investic do globálních dodavatelských řetězců v důsledku krize COVID-19 a také kvůli zpomalujícímu se tempu snižování chudoby, které začalo již před krizí, je však naléhavě nutné zintenzivnit reformy, navýšit investice, podporovat udržitelný obchod a globální dodavatelské řetězce a dále začleňovat rozvojové země do otevřené globální ekonomiky, a to v zájmu inkluzivního a udržitelného růstu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Podnikatelská komunita si význam lidských práv, udržitelnosti a sociální odpovědnosti podniků stále více uvědomuje. Mnohé společnosti aktivně provádějí obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv a další příslušné nástroje podporované veřejnými orgány, zejména pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro nadnárodní společnosti a deklaraci MOP o principech týkajících se nadnárodních společností. Tato dobrovolná opatření přinesla některé pozitivní změny chování směrem k dodržování lidských práv v rámci jejich podnikatelské činnosti, je však třeba podniknout kroky ke zlepšení. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Je nezbytné, aby EU a její členské státy jednaly na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni v souladu, koordinovaly iniciativy a odstraňovaly zjištěné nedostatky. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala evropský akční plán v oblasti lidských práv a důstojné práce a udržitelnosti v globálních dodavatelských řetězcích, a to ve spolupráci s Evropským parlamentem a Radou, a opatření vytvářela na základě sociálního dialogu a mnohostranného přístupu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Má-li plán účinně řešit situaci v globálních dodavatelských řetězcích, musí být ambiciózní, komplexní a průřezový. Jeho hlavními cíli by mělo být podporovat odpovědné podnikání, zajistit dodržování lidských práv a sociálních a environmentálních cílů EU v činnosti podniků a jejich dodavatelských řetězcích, podporovat podniky a malé a střední podniky v přijímání přístupu odpovědného podnikání a zajistit rovné podmínky pro podniky. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jako obecný rámec pro politiku i pro legislativní iniciativy by měla být uznána významná, rozmanitá a doplňující úloha různých subjektů v této oblasti, zejména evropských orgánů, členských států, mezinárodních subjektů, společností, sociálních partnerů a zúčastněných stran. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Jeho cíle by měly provádět vnitrostátní akční plány, které by měly splňovat minimální prováděcí normy obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Dosažení mnohostranného pokroku někdy začíná ambiciózním jednostranným krokem. EHSV má za to, že EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, zejména vzhledem k tomu, že evropské společnosti zaujímají v této oblasti celosvětové vůdčí postavení. Vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily účinnější a závazné mezinárodní nástroje, a znovu tím potvrzuje svou podporu závazné smlouvě OSN o podnikání a lidských právech (2) a vyzývá k uzavření úmluvy MOP o důstojné práci v dodavatelských řetězcích (3). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV oceňuje Evropskou komisi, že vyhověla jeho požadavku, aby byl vytvořen právní předpis EU v oblasti náležité péče (4), který má stát v popředí akčního plánu. Aby se zajistily rovné podmínky pro evropské společnosti, měla by se závazná mezioborová legislativní iniciativa v oblasti náležité péče věnované lidským právům a odpovědného podnikání vztahovat na všechny společnosti usazené nebo činné v EU a rovněž na veřejný sektor a měla by reagovat na konkrétní potřeby a překážky týkající se malých a středních podniků. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Bude zásadní uložit podnikům povinnost zavést účinné mechanismy náležité péče jako preventivní přístup, ale také současně zajistit účinné opravné prostředky a přístup ke spravedlnosti, stejně jako stanovit účinné vymáhání, a to i prostřednictvím veřejného monitorování, kontrol a sankcí. Jeho specifickými prvky, včetně odpovědnosti podniků, se bude zabývat zvláštní stanovisko EHSV (5). |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Na řešení se musí podílet i pracovníci a odborové organizace. Náležitá péče by měla výslovně zahrnovat práva odborů a pracovníků, konkrétně právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akci, spravedlivé pracovní podmínky a odměnu, informování a konzultace a oblast zdraví a bezpečnosti na pracovišti. Tato klíčová lidská práva jsou významnou součástí důstojné práce. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Napomáhat s jeho prováděním by měl evropský mezioborový a oborový sociální dialog a sociální dialog na úrovni států, včetně společných iniciativ a projektů, pokynů, budování kapacity, dohod, podpory společnostem při vykonávání povinností náležité péče a odborových organizací, aby se zapojovaly do diskusí a jednání s vedením. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Aby mohl být uplatňován jeho komplexní a konzistentní přístup, měl by akční plán rovněž přijmout rámec pro ambiciózní revizi směrnice o uvádění nefinančních informací tak, aby zahrnovala všechny společnosti, přičemž musí reagovat na konkrétní potřeby a překážky malých a středních podniků, a specifické cíle a klíčové ukazatele výkonnosti. Legislativní opatření týkající se povinností správních rad na úrovni EU jednat v zájmu všech zúčastněných stran a tak, aby činnosti společnosti přispívaly k dosažení sociálních a environmentálních cílů. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | V rámci nového nástroje pro podporu oživení Next Generation EU a ostatních finančních nástrojů EU EHSV navrhuje, aby byly specifická podmíněnost a pobídky navázány na dodržování lidských práv, důstojné práce a plnění cílů udržitelnosti v činnostech podniků a jejich dodavatelských řetězcích. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Členské státy by měly zajistit, aby byla ve směrnicích pro veřejné zakázky plně prováděna a vymáhána sociální doložka. Nové návrhy EK by měly zajistit, aby postupy zadávání veřejných zakázek účinně podporovaly a propagovaly náležitou péči v oblasti lidských práv a odpovědné chování podniků v podnikatelských činnostech a jejich dodavatelských řetězcích, včetně důstojné práce. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Akční plán by měl dále zahrnovat nelegislativní opatření, včetně iniciativ ke zvyšování povědomí spotřebitelů, investorů a dalších zúčastněných stran a pobídek pro odpovědné chování podniků, které překračují zákonné povinnosti, a specifickou podporu malých a středních podniků pro zavádění politik v oblasti náležité péče. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Obchodní prvky cílů akčního plánu by měly být zohledněny v přezkumu nové obchodní strategie EU. Obchodní dohody a mezinárodní dohody o investicích mohou posílit a zajistit vyváženější provádění norem jak ze strany investorů, tak vlád. Zahraniční investoři by měli mít povinnost dříve, než mohou využít výhod mezinárodní dohody o investicích, prokázat uplatňování postupů náležité péče. Dohody o volném obchodu musí podporovat osvědčené postupy týkající se toho, jak zohlednit environmentální i sociální kritéria při zadávání veřejných zakázek, a nijak neomezovat jejich používání. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Nový vrchní úředník pro dodržování obchodních dohod musí mít k dispozici silnější nástroje k prosazování závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. Vylepšený panel odborníků by měl mít možnost spustit smluvní mechanismus řešení sporů mezi státy s možnými finančními postihy či sankcemi a nápravnými opatřeními ve prospěch poškozené strany (6). Nezávislého pracovněprávního sekretariátu a mechanismu pro vyřizování kolektivních stížností by se mělo využívat doplňkově při prosazování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji (7). Je zapotřebí, aby byl dopad doporučení interních poradních skupin výrazně posílen v oblasti vyšetřování případů porušování ustanovení v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. Nové přístupy k pracovním sporům by měly prozkoumat opravné prostředky vůči společnostem, které nedodržují pravidla, a zkoumat také systém inspirovaný antidumpingovými opatřeními EU s cílem bojovat proti sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Páka, která má zajistit ratifikaci úmluv MOP, je i nadále největší během sjednávání dohod a před jejich uzavřením; to by se tudíž mělo zhmotnit do podepsané dohody. Ustanovení o „hlavních prvcích“ by mělo být rozšířeno a mělo by zahrnout i požadavek na dodržování základních a novelizovaných úmluv MOP ratifikovaných všemi členskými státy EU a MOP by se měla podílet na sledování provádění úmluv MOP v dohodách o volném obchodu (8). EHSV navrhuje, že by měly být nižší celní sazby navázány na účinné provádění prováděcích předpisů k ustanovením o obchodu a udržitelném rozvoji. |
| --- | --- |

1.23

2.   Obecné souvislosti

| 2.1 | Ve svém průzkumném stanovisku německé předsednictví EU požádalo EHSV, aby předložil řadu iniciativ s cílem zlepšit udržitelnost a zajistit dodržování lidských práv a důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích. Předsednictví poskytlo podrobný seznam otázek, které se týkaly následujících věcí:






  — | jak přijmout a provádět evropský akční plán, na jehož základě by byla uplatňována komplexní a ambiciózní strategie v zájmu zajištění důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích a konkrétně by zahrnoval prozkoumání úlohy a zajištění podpory sociálního dialogu a občanské společnosti, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

jak přijmout a provádět evropský akční plán, na jehož základě by byla uplatňována komplexní a ambiciózní strategie v zájmu zajištění důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích a konkrétně by zahrnoval prozkoumání úlohy a zajištění podpory sociálního dialogu a občanské společnosti,

| — | jaké by měly být hlavní prvky evropského nařízení v oblasti náležité péče a jak posílit přístup k účinným nápravným opatřením v případech porušování lidských práv v globálních dodavatelských řetězcích, |
| --- | --- |

—

jaké by měly být hlavní prvky evropského nařízení v oblasti náležité péče a jak posílit přístup k účinným nápravným opatřením v případech porušování lidských práv v globálních dodavatelských řetězcích,

| — | jak vytvářet rovné podmínky pro evropské společnosti, se zohledněním jejich výzev a přínosů, a jak přispět k odolnosti globálních dodavatelských řetězců vůči krizím, jako byla například pandemie COVID-19, |
| --- | --- |

—

jak vytvářet rovné podmínky pro evropské společnosti, se zohledněním jejich výzev a přínosů, a jak přispět k odolnosti globálních dodavatelských řetězců vůči krizím, jako byla například pandemie COVID-19,

| — | jak přispět ke společnému naplňování cílů udržitelného rozvoje a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, mimo jiné prostřednictvím minimálních norem, které by byly obsažené ve vnitrostátních akčních plánech členských států, |
| --- | --- |

—

jak přispět ke společnému naplňování cílů udržitelného rozvoje a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, mimo jiné prostřednictvím minimálních norem, které by byly obsažené ve vnitrostátních akčních plánech členských států,

| — | jak posílit prosazování důstojné práce v udržitelných dodavatelských řetězcích v obchodní politice, zvláště pak by se mělo zkoumat lepší prosazování kapitol o udržitelnosti v dohodách o volném obchodu. |
| --- | --- |

—

jak posílit prosazování důstojné práce v udržitelných dodavatelských řetězcích v obchodní politice, zvláště pak by se mělo zkoumat lepší prosazování kapitol o udržitelnosti v dohodách o volném obchodu.

| 2.2 | EHSV již učinil několik konkrétních kroků, které se těchto témat týkají. V roce 2016 vyzval Evropskou komisi, aby přijala „komplexní a ambiciózní strategii na podporu důstojné práce“ v rámci globálních dodavatelských řetězců „s pomocí všech svých vnitřních (přístup k veřejným zakázkám EU, označování atd.) i vnějších politik (obchod, rozvoj, politika sousedství atd.)“. Doporučil, že opatření „mohou být jak legislativní, tak nelegislativní povahy, a mohou zahrnovat osvědčené postupy, finanční pobídky, přístup k odbornému vzdělávání a budování kapacit pro sociální dialog a odbory“ (9). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V roce 2018 EHSV Komisi vyzval „k ambicióznějšímu přístupu, zvláště pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji“ (10), a zdůraznil, že je nutné, aby před uzavřením obchodní dohody partneři ratifikovali hlavní úmluvy MOP. V oblasti pracovněprávních ustanovení to bylo i doporučení, že by se zejména měl zřídit nezávislý pracovněprávní sekretariát a mechanismus pro vyřizování kolektivních stížností. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V roce 2019 vyzval EHSV evropské orgány, aby podpořily proces přípravy závazné smlouvy OSN a zapojily se do vyjednávání, a EHSV také schválil nezbytný obsah závazné smlouvy (11). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Právní výbor EP nedávno požádal EHSV o stanovisko k Náležité péči podniků a odpovědnosti podniků (12). Několik usnesení EP vyzvalo k závaznému právnímu předpisu v oblasti náležité péče a dalším iniciativám, které by měly zajistit dodržování lidských práv v podnikatelské činnosti a v globálních dodavatelských řetězcích. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rada EU zdůraznila důležitost účinného přístupu ke spravedlnosti pro oběti porušování lidských práv při uplatňování náležité péče, přičemž uznala dodržování lidských práv podniky jako „nezbytné pro udržitelný rozvoj a dosahování cílů udržitelného rozvoje“ (13). Dospěla k závěru, že „zodpovědné podnikání může nakonec jako takové podniku přinést konkurenční výhodu“ (14). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V návaznosti na prezentaci studie ředitelstvím pro spravedlnost a spotřebitele (DG JUST) v dubnu 2020 se evropský komisař Didier Reynders zavázal předložit závaznou mezioborovou zákonnou iniciativu v oblasti náležité péče věnované lidským právům a odpovědného podnikání, která by se vztahovala na dodavatelské řetězce společností, včetně odpovědnosti a sankcí, a vycházela by z komplexní definice lidských práv zahrnující i práva pracovníků a odborových organizací (15). |
| --- | --- |

2.7

3.   Globální dodavatelské řetězce: stávající stav a důsledky krize COVID-19

| 3.1 | Operace globálních dodavatelských řetězců jsou klíčové v hospodářských činnostech po celém světě i ve světovém obchodu. Nadnárodní společnosti a jejich dodavatelské řetězce zaměstnávají stovky milionů pracovníků a tyto sítě tvoří až 80 % světového obchodu (16). Podle údajů MOP z roku 2013 bylo s globálními dodavatelskými řetězci spojeno 453 milionů, resp. více než jedna pětina pracovních míst, přičemž se toto číslo během uplynulého desetiletí zvýšilo o 53 % (17). V nastávajícím „desetiletí transformace“ pro mezinárodní výrobu budou mít digitální technologie, správa environmentálních a sociálních záležitostí a trendy v oblasti udržitelnosti mnohostranné dopady (18). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mezinárodní obchod je hybnou silou inkluzivního hospodářského růstu a snižování chudoby a přispívá k podpoře udržitelného rozvoje (19). Kvůli omezení celosvětového obchodu a investic do globálních dodavatelských řetězců v důsledku krize COVID-19 a také kvůli zpomalujícímu se tempu snižování chudoby, které začalo již před krizí, je naléhavě nutné zintenzivnit reformy, navýšit investice a podporovat udržitelný obchod a globální dodavatelské řetězce. Mezinárodní organizace a agentury posilují důkazy o klíčových úlohách při snižování chudoby. Rozvojové banky zdůrazňují zásadní roli obchodu a to, že další začleňování rozvojových zemí do otevřené globální ekonomiky bude mít zásadní význam pro dosažení cíle vymýcení extrémní chudoby do roku 2030. Například rozvoj venkovských trhů a jejich spravedlivé začlenění do globálních trhů se mohou stát stále významnějším zdrojem příjmů chudých obyvatel venkova. Existují další důkazy, které ukazují na význam důstojných a produktivních pracovních míst, udržitelných podniků a hospodářské přeměny při snižování chudoby. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Globální dodavatelské řetězce jsou „složité, nestejnorodé a fragmentované“, přičemž některé nadnárodní společnosti mají více než 100 000 přímých dodavatelů. Jsou s nimi spjaty příležitosti i rizika. Přispěly k hospodářskému růstu, vzniku pracovních míst i podnikání a mohou přispět k přechodu z neformální na formální ekonomiku (20), což má příznivý vliv na rozvojové země. Díky rostoucímu objemu světového obchodu a investic, k nimž dochází prostřednictvím globálních dodavatelských řetězců a též outsourcingu a přeshraniční koordinace světové produkce nejvýznamnějšími korporacemi, mají jejich podnikatelské činnosti značné sociální dopady (21). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Délka dodavatelských řetězců a doba trvání vztahu s dodavateli jsou mnohostranné volby přijímané podniky, založené na těch nejzajímavějších obchodních vztazích, blízkosti spotřebitelských trhů, logistice, dovednostech atd. Nicméně soustavné zadávání smluvnímu dodavateli je zároveň vedlejším produktem hospodářské soutěže a ekonomickými hybnými silami v podnikatelském modelu, kde bývají globální dodavatelské řetězce příliš často organizovány podle nejnižších nákladů. Navíc tato snaha o efektivitu nákladů na pracovní sílu na straně společností nemusí nutně znamenat přínos pro hospodářství, pracovníky, zúčastněné subjekty a širší společnost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Současný rámec podnikatelských činností a lidských práv je většinou tvořen nezávaznými nástroji. V činnostech společností, zahrnujících nadnárodní společnosti, jejich dodávky a dodavatelské řetězce, stále dochází k porušování lidských práv, zejména práv pracovníků a odborů. Vysledovat jejich negativní dopady je navíc obtížné. Specifické rámce pro odpovědnost v rámci subdodavatelských řetězců v právu EU již existují a jsou zavedeny například v právních předpisech týkajících se zadávání veřejných zakázek, vysílání pracovníků a přistěhovalectví. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Krize COVID-19 odhalila znepokojivou křehkost a významná rizika spojená s vysoce roztříštěnými a nediverzifikovanými dodavatelskými řetězci a odkryla zranitelnost pracovníků, kteří je udržují v chodu. Rozsáhlé narušení odhalilo nutnost prohloubení odpovědnosti a odolnosti globálních dodavatelských řetězců, zejména v klíčových regionech a sektorech, a to jak v rámci vnitřního trhu EU, tak na straně vlád třetích zemí. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV navrhuje, aby bylo ohledně zranitelných dodavatelských řetězců shromažďováno nebo zpracováváno více údajů, a to jak z hlediska rizik narušení hospodářských činností, tak pokud jde o odhalování porušování lidských práv. Výroční zpráva o provádění dohod o volném obchodu by mohla sloužit jako platforma, kde by se informace pravidelně shromažďovaly. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Generální tajemník OSN António Guterres označil pandemii COVID-19 za ohrožení veřejného zdraví, jež se proměnilo v hospodářskou a sociální krizi a „lidskou krizí, která se rychle stává krizí lidských práv“ (22). „Občanská společnost zjistila, že mnohé vlády selhaly při ochraně svých občanů a mnohé podniky nedodržovaly lidská práva v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv. Pracovníci jsou běžně nuceni pracovat bez odpovídajícího vybavení, které by je chránilo před nákazou nemocí, je jim odepírána placená pracovní neschopnost, pokud onemocní nebo se potřebují izolovat, a jsou propouštěni bez upozornění nebo náhrady“ (23). Mimo jiné byla zdůrazněna rizika spojená s přítomností nucené práce ve společnostech činných v dodavatelských řetězcích na výrobu rukavic a dalších osobních ochranných prostředků nakupovaných v Evropě a ve Spojených státech (24). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Pracovní skupina OSN pro podnikání a lidská práva ve významném prohlášení uznala, že je nutné zaujmout v boji proti COVID-19 „udržitelný přístup zaměřený na člověka“. Pandemie „nesmí mít za následek zmírnění norem – nebo být dokonce vládami a podnikatelskými subjekty zneužívána jako záminka k obcházení závazků v oblasti lidských práv“. Skutečný pokrok v provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv „nás lépe připraví na budoucí krizi, v neposlední řadě tím, že obrátí naši pozornost ke klimatické krizi a dalším problémům v oblasti lidských práv, které vyplývají z nespravedlnosti a zvyšujících se nerovností“ (25). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV vyzval k oživení obchodních toků, které musí být postaveno na pevných závazcích k sociálním a pracovněprávním normám a jejich účinném prosazování. Přerušení dodavatelských a výrobních procesů jasně ukázalo, že je důležité zavádět a účinně prosazovat opatření na ochranu zdraví a bezpečnost při práci a dbát o bezpečnost a zdraví pracovníků, aby mohli světu dodávat zboží a služby. Ratifikace, provádění a prosazování základních úmluv MOP o svobodě sdružování a kolektivním vyjednávání jsou spolu se všemi hlavními a novelizovanými úmluvami MOP klíčovým předpokladem pro zajištění bezpečných a důstojných pracovních podmínek (26). |
| --- | --- |

3.10

4.   Východisko: hlavní stávající mezinárodní nástroje a definice

| 4.1 | Existuje několik mezinárodních nástrojů upravujících nadnárodní dodavatelské řetězce. Přináší definice odpovědného podnikání, mechanismy náležité péče a povinnosti společností vůči jejich dodavatelským řetězcům a rovněž úlohu, povinnosti a závazky států zajistit dodržování lidských práv včetně účinné prevence, kontrol, opravných prostředků a sankcí. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | 17 cílů udržitelného rozvoje tvoří ústřední bod Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Organizace globálních dodavatelských řetězců a úloha soukromého sektoru jsou klíčové v prosazování a dosahování jejích cílů a záměrů, včetně „udržitelného hospodářského růstu a produktivní zaměstnanosti (cíl č. 8), budování inkluzivní a udržitelné industrializace (cíl č. 9), odstraňování nerovností (cíl č. 10), zajišťování udržitelné výroby a spotřeby (cíl č. 12) a posilování partnerství pro udržitelný rozvoj (cíl č. 17)“. Cíle udržitelného rozvoje č. 9 a 12 se konkrétně zaměřují na dodavatelské řetězce, cíl udržitelného rozvoje č. 17 na chování podniků. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv z roku 2011 upozorňují na „povinnost státu chránit obyvatelstvo na svém území a/nebo ve své jurisdikci před porušováním lidských práv“ a „jasně formulovat očekávání, že všechny podniky usazené na jejich území nebo spadající do jejich jurisdikce ve veškeré své činnosti dodržují lidská práva“. Povinnost podniků dodržovat lidská práva znamená, že musí „zamezit vzniku nebo zhoršování nepříznivých dopadů na lidská práva prostřednictvím svých činností“ a „snažit se předcházet nepříznivým dopadům na lidská práva, jež jsou přímo spojeny s jejich činností, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodních vztahů, nebo tyto dopady zmírňovat, i když se na těchto dopadech nepodílely“. Podniky by měly uplatňovat zavedené strategie a postupy, „včetně náležité péče týkající se dodržování lidských práv s cílem odhalit nepříznivé dopady svého působení na oblast lidských práv, předcházet jim a zmírňovat je“, a také se aktivně podílet na „opravných prostředcích v případě jakýchkoli nepříznivých dopadů na oblast lidských práv, které způsobí nebo ke kterým by mohly přispět“. Podle komentářů obecných zásad OSN týkajících se nepříznivých dopadů, které podniky nezpůsobily ani k nim nepřispěly, ale které jsou přímo spojeny s jejich činnostmi, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodního vztahu, „odpovědnost za dodržování lidských práv nevyžaduje, aby podniky samy zajistily nápravu, i když se na ní mohou podílet“ (27). V komentářích obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv se také uvádí, že obchodní podniky provádějící takovou náležitou péči „nesmí předpokládat, že je to samo o sobě automaticky a plně zbavuje odpovědnosti za zneužívání lidských práv, které způsobí nebo na kterém se podílí“ (28). Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv zdůrazňují úlohu zadávání veřejných zakázek v prosazování dodržování lidských práv a možnost odpovědného ukončení spolupráce jako poslední možnost pro subjekt, který má klíčové postavení v řízení dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Problematikou dodavatelských řetězců a důstojné práce, včetně odpovědnosti členských států a podniků, se zabývá několik nástrojů a iniciativ MOP. Pojem důstojné práce definovaný MOP pokrývá čtyři strategické cíle:






  — | podpora vytváření pracovních míst, rozvoje dovedností a udržitelného živobytí, |
| --- | --- | --- |

4.4

—

podpora vytváření pracovních míst, rozvoje dovedností a udržitelného živobytí,

| — | zaručení práv při práci, a to zejména pro znevýhodněné a chudé pracovníky, |
| --- | --- |

—

zaručení práv při práci, a to zejména pro znevýhodněné a chudé pracovníky,

| — | rozšíření sociální ochrany pro muže i ženy s cílem zajistit jim přiměřenou náhradu v případě ztráty nebo snížení příjmu a přístup k odpovídající zdravotní péči, |
| --- | --- |

—

rozšíření sociální ochrany pro muže i ženy s cílem zajistit jim přiměřenou náhradu v případě ztráty nebo snížení příjmu a přístup k odpovídající zdravotní péči,

| — | podpora sociálního dialogu prostřednictvím zapojení silných a nezávislých organizací pracovníků a zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

—

podpora sociálního dialogu prostřednictvím zapojení silných a nezávislých organizací pracovníků a zaměstnavatelů.

| 4.5 | Usnesení MOP z roku 2016 o důstojné práci v globálních dodavatelských řetězcích zmiňuje úlohu vlád, pokud jde o uložení povinnosti podnikům přijmout postupy náležité péče v rámci jejich dodavatelských řetězců, v zajišťování dodržování lidských práv a v podpoře odpovědného podnikání, mimo jiné prostřednictvím politik pro veřejné zakázky. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Na základě obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a v nich obsaženého postupu náležité péče Tripartitní deklarace o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky objasňuje, že „tento postup by měl zohlednit ústřední úlohu svobody sdružování a kolektivního vyjednávání a také průmyslové vztahy a soustavný sociální dialog“. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, povinné pro její členské státy, stanoví podrobná pravidla pro odpovědné podnikání a doporučují uplatňování postupu náležité péče založeného na vyhodnocení rizik a státům ukládají, aby zřídily vnitrostátní kontaktní místa s cílem prosazovat dodržování těchto pokynů, včetně zvyšování povědomí a přijímání stížnosti v případě, že budou tyto pokyny porušeny. EHSV již dříve vyzval členské státy, aby zajistily, že vnitrostátní kontaktní místa budou „nezávislá a budou strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ (29). V rámci svých dodavatelských řetězců by se podniky měly „snažit předcházet nepříznivým dopadům nebo tyto dopady zmírňovat, i když se na nich nepodílely, avšak jsou-li tyto dopady přímo spojeny s jejich činností, výrobky nebo službami prostřednictvím obchodního vztahu. Účelem není přesunout odpovědnost ze subjektu, který způsobuje nepříznivý dopad, na podnik, s nímž má obchodní vztah“ (30). „Pokud podnik zjistí, že by v rámci svého dodavatelského řetězce mohl způsobit nepříznivý dopad, měl by podniknout nezbytné kroky k tomu, aby tento dopad odstranil či mu předešel. Pokud podnik zjistí, že by se mohl podílet na nepříznivém dopadu, měl by podniknout nezbytné kroky k tomu, aby tento podíl odstranil nebo mu předešel a využil pákového efektu k co největšímu zmírnění zbývajících dopadů“ (31). V každém případě tím není dotčena odpovědnost, kterou EU nebo státy stanovily pro podniky z hlediska porušování lidských práv a jiných nepříznivých dopadů jejich činnosti a jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězců, včetně porušování povinnosti náležité péče. |
| --- | --- |

4.7

5.   Zajištění rovných podmínek pro evropské podniky

| 5.1 | Řada společností plní závazky a je členem různých individuálních iniciativ, které již vedly ke změně chování směrem k dodržování lidských práv v souvislosti s jejich vlastní podnikatelskou činností. Mezi odvětvové iniciativy patří například amfori, Společně pro udržitelnost, Chemie3 a Bettercoal. Evropské společnosti se těší mimo Evropu dobré pověsti, pokud jde o jejich závazky a příspěvky k udržitelnému rozvoji prostřednictvím jejich místní přítomnosti. Tato dobrovolná opatření však potřebnou úplnou změnu chování nepřinesla (32). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Nedávná studie (33) vypracovaná GŘ JUST předkládá účinnou a vyčerpávající analýzu stávajícího stavu, kde „jen o něco více než třetina respondentů z řad podniků“ uvedla, že používá postupy náležité péče týkající se dodržování lidských práv a dopadů na životní prostředí, přičemž většina z nich je uplatňována pouze u přímých dodavatelů. Zdůrazňuje potřebu evropských meziodvětvových závazných právních předpisů pro postupy náležité péče týkající se dodržování lidských práv a odpovědného podnikání. Současná krize nutnost jednat ještě více zesílila. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V návaznosti na jejich důležité zkušenosti s prováděním účinných a ambiciózních politik v oblasti náležité péče, často na základě dohod uzavřených s odborovými organizacemi, by evropské podniky skutečně měly těžit z rovných podmínek a spravedlivé hospodářské soutěže, na základě společných minimálních norem, které se budou vztahovat také na podniky usazené v třetích zemích a činné v EU. Dobrá pověst „značky EU“ při výkonu podnikání je také založena na jejím regulačním prostředí, kde je zajištěna vysoká úroveň norem. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Existují různé právní předpisy EU relevantní z hlediska řízení dodavatelských řetězců a dodržování lidských práv a důstojné práce, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění nefinančních informací 2014/95/EU (34), která ukládá, aby podniky veřejného zájmu vykazovaly širší informace ohledně dopadů a rizik svých činností a rovněž ohledně svých politik, pokud nějaké existují, k jejich snižování, včetně uplatňování postupů náležité péče. Co se týká konkrétních odvětví, stanovila nařízení Evropského parlamentu a Rady o dřevu (EU) č. 995/2010 (35) a nařízení Evropského parlamentu a Rady o konfliktních minerálech (EU) č. 2017/821 (36) požadavky na uplatňování náležité péče dodavatelskými řetězci společností. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Různé vnitrostátní předpisy nedávno rovněž zavedly ustanovení o náležité péči, zejména pak francouzský zákon o povinnostech v oblasti obezřetnosti (37). Stanoví se v nich ambiciózní vnitrostátní právní rámec, podle nějž mají velké podniky povinnost stanovit, zveřejnit a provádět plán obezřetnosti s cílem odhalovat porušování lidských práv a nepříznivé dopady na životní prostředí v souvislosti s jejich činnostmi, činnostmi společností, které přímo nebo nepřímo ovládají, a v činnostech subdodavatelů a dodavatelů, se kterými udržují „zavedené obchodní vztahy“. Jejich součástí je rámec odpovědnosti, který stanoví odpovědnost společností pro případ, že v důsledku porušení jejich povinnosti náležité péče dojde k újmě fyzických osoby nebo porušením lidských práv. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Stávající roztříštěný právní rámec negativně ovlivňuje podniky, které pak musí dodržovat různé soubory pravidel. Tyto podniky trpí nekalou soutěží, právní nejistotou a administrativními náklady, kterým je třeba předejít. Stále větší počet podniků a investorů tudíž volá po povinných nástrojích v oblasti náležité péče (38). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Stávající stav navíc též neodměňuje odpovědné společnosti, a to proto, že chybí společné minimální požadavky, srovnatelné procesy, odpovídající pobídky ze strany veřejných orgánů, účinné prosazování platných pravidel, a také v důsledku nedostatečného povědomí mezi investory, zúčastněnými subjekty a spotřebiteli. |
| --- | --- |

5.7

6.   Evropský akční plán v oblasti lidských práv a důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích

6.1   Vytvoření účinného regulačního rámce

| 6.1.1 | Důstojná práce, dodržování lidských práv a udržitelnost v globálních hodnotových a dodavatelských řetězcích patří k prioritám politického programu globálních, evropských i vnitrostátních orgánů a mají stále větší význam i pro podnikatelskou komunitu. Nicméně pro naplnění těchto cílů a prosazování sociálních a environmentálních cílů na světové úrovni i úrovni EU, spravedlivou hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty a na podporu evropské hospodářské činnosti je naléhavě nutný účinnější a soudržnější regulační rámec. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Východiskem jsou iniciativy, které již mnohé evropské společnosti přijaly, přičemž se potvrzuje jejich celosvětové vůdčí postavení v této oblasti, obrovský význam však má vytvoření ambiciózní, komplexní a průřezové strategie, která by iniciativy účinně propojovala a odstraňovala zjištěné nedostatky. „Dobrovolná i závazná opatření se navzájem nevylučují – musí se naopak vzájemně doplňovat“ (39). |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Evropský akční plán by měl být koncipován jako obecný rámec pro legislativní a nelegislativní iniciativy v oblasti lidských práv, důstojné práce a udržitelnosti v souvislosti s činností podniků a dodavatelskými řetězci. Musí v něm být uznána významná, rozmanitá a doplňující se úloha různých subjektů v této oblasti, zejména evropských orgánů, členských států, mezinárodních subjektů, společností, sociálních partnerů a zúčastněných stran. Má-li být zajištěn jeho úspěch, je nutné, aby se všichni aktéři plně účastnili dosahování cílů akčního plánu, který by měl být vytvořen na základě sociálního dialogu a mnohostranného přístupu. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Jeho hlavními cíli by mělo být podporovat odpovědné podnikatelské chování, zajistit dodržování lidských práv a sociálních a environmentálních cílů EU v činnosti podniků a jejich dodavatelských řetězcích, podporovat podniky a malé a střední podniky v přijímání přístupu odpovědného podnikání a zajistit rovné podmínky pro podniky. Preventivní přístup povinné náležité péče by měl mít za následek méně případů porušování lidských práv. Pokud by všechny společnosti musely dodržovat stejný soubor pravidel, umožnily by se tím i porovnatelné postupy pro spotřebitele. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Široká definice by měla zahrnovat lidská práva, včetně práv pracovníků a odborů, která současně vycházejí ze škály mezinárodních nástrojů (40), zejména pak z úmluv MOP. Práva zahrnují mimo jiné svobodu sdružování, právo na kolektivní vyjednávání a kolektivní akci, právo na informace, konzultaci a účast, důstojné pracovní podmínky, ochranu zdraví a bezpečnosti na pracovišti, spravedlivou mzdu a účast na sociálním zabezpečení. V boji proti dětské práci a nucené práci je nutné, aby na přístup Evropské komise definovaný jako „nulová tolerance k dětské práci“ navázala účinná a ambiciózní opatření. Akční plán by dále měl zahrnovat širší odpovědné chování podniků, konkrétně sociální a environmentální dopady, řízení podniků, boj proti korupci, spravedlivou daňovou politiku a daňovou transparentnost. V zájmu přijímání konkrétních kroků směrem k udržitelným dodavatelským řetězcům je důležité, aby byla prováděna konkrétní opatření na místní úrovni, přičemž společnosti musí při výkonu aktivit mimo EU vyhodnocovat místní právní úpravu a dohody. Veřejné orgány na celostátní a místní úrovni musí plnit své úkoly v plném rozsahu, a to uznáním důležitosti prosazování pracovněprávních předpisů, zejména prováděním inspekcí (41). |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Koordinace mezi úrovní EU a úrovní států je klíčová. Vnitrostátní akční plány, které budou vytvořeny ve spolupráci s vnitrostátními sociálními partnery a občanskou společností, by měly být úzce provázány s vnitrostátními akčními plány k provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a uznávat úlohu pokynů OECD a vnitrostátních kontaktních míst, která by měla být „být nezávislá a být strukturovaná tak, aby členy vnitrostátních kontaktních míst či dozorčího výboru pro vnitrostátní kontaktní místa byli i sociální partneři. Měla by být náležitě zajištěna po odborné, personální i finanční stránce“ (42). Evropský akční plán by měl také zahrnout minimální normy v různých oblastech, s cílem zajistit plné a účinné provedení příslušných mezinárodních nástrojů ve vnitrostátním právu. Na úrovni EU je nezbytná soudržnost a koordinace mezi jednotlivými oblastmi politiky a odpovědnými generálními ředitelstvími, konkrétně generálními ředitelstvími pro spravedlnost, finance, obchod, zaměstnanost, a Evropskou službou pro vnější činnost. |
| --- | --- |

6.1.6

6.2   Přijetí evropských závazných právních předpisů v oblasti náležité péče

| 6.2.1 | EHSV vítá, že EK postupuje v souladu s jeho doporučením (43) navrhnout právní předpisy EU v této oblasti, a vyzývá, aby evropskému akčnímu plánu předcházela závazná mezioborová legislativní iniciativa v oblasti náležité péče věnovaná lidským právům a odpovědnému podnikání, která bude zohledňovat závěry studie, kterou nechalo vypracovat GŘ JUST, a bude v souladu s tím, k čemu se zavázal komisař EU Reynders. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Aby se předešlo nekalé soutěži a nerovným podmínkám, měla by se vztahovat na všechny společnosti usazené nebo činné v EU a jejich činnosti, včetně jejich celého dodavatelského a subdodavatelského řetězce, a rovněž veřejný sektor a měla by být schopna reagovat na konkrétní potřeby a překážky týkající se malých a středních podniků. To navazuje na přístup používaný u obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, tedy zahrnutí „všech podniků, bez ohledu na jejich velikost, odvětví, provozní situaci, vlastnictví či strukturu“ (44). Společnosti by měly dodržovat přísné normy odpovědného podnikání, které zahrnují lidská práva, environmentální a sociální dopady, řízení podniku, boj proti korupci a spravedlivé zdanění. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | S ohledem na hlavní kroky postupů náležité péče definované v příslušných nástrojích OSN, MOP a OECD by společnosti měly mít povinnost mapovat a vyhodnocovat skutečné i potenciální negativní dopady, jednat na základě svých zjištění (ukončit operace, pokud mají negativní důsledky), vytvořit a naplňovat plán náležité péče, aby se předcházelo potenciálním rizikům a vzniku negativních dopadů, vytvořit mechanismus včasného varování, účinně a transparentně ověřovat a sledovat naplňování plánů náležité péče a o tomto naplňování podávat zprávy. Postup náležité péče, jehož prostřednictvím plní podnik své povinnosti, by měl být přiměřený závažnosti potenciálních dopadů a jejich provoznímu kontextu. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Právní nástroj by měl být založen na preventivním přístupu, ale současně zajistit obětem a jejich zástupcům, včetně odborů a obhájců lidských práv, účinné opravné prostředky a přístup ke spravedlnosti. Veřejné monitorování povinností společností a právní důsledky v případě, že tyto povinnosti nebudou dodržovány, jsou klíčové. Jeho specifickými prvky, včetně odpovědnosti podniků, se bude zabývat zvláštní stanovisko EHSV (45). Nicméně jakákoli iniciativa EU v této oblasti by neměla vylučovat nebo omezovat mechanismy společné a nerozdílné odpovědnosti nebo jiné rámce odpovědnosti na mezinárodní, evropské nebo vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

6.2.4

6.3   Klíčová úloha sociálních partnerů a občanské společnosti

| 6.3.1 | Sociální dialog by měl hrát z hlediska náležité péče a odpovědného podnikání zásadní úlohu a zajišťovat dodržování lidských práv v činnosti podniků a jejich dodavatelských a subdodavatelských řetězcích. Jakýkoli akční plán a legislativní iniciativa by se měly zakládat na jeho hodnotě a kolektivním vyjednávání a zajistit dodržování práv pracovníků na informace a konzultace. Těmito prvky se studie GŘ JUST bohužel nezabývá. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Společnosti a odborové organizace mohou na příslušné úrovni sjednat dohody, které definují konkrétní uplatňování povinností upravených ve směrnici. To vše zdůrazňuje, jak jsou důležité osvědčené postupy a pozitivní příspěvek několika existujících dohod k postupům náležité péče. Dále by měli být zástupci pracovníků informování a konzultováni ohledně definice plánu náležité péče a jeho provádění. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Napomáhat se zlepšeními v těchto oblastech by měl evropský mezioborový a oborový sociální dialog, a to začleněním společných iniciativ a projektů, pokynů, budování kapacit a dohod. |
| --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Dřívější zkušenosti ukázaly, jak významným a přínosným krokem vpřed mohou být iniciativy založené na sociálním dialogu ve smyslu důstojné práce v globálních dodavatelských řetězcích. Dohoda o požární ochraně a bezpečnosti budov v Bangladéši byla podepsána v květnu 2013 jako právně závazná dohoda mezi více než dvěma sty povětšinou evropských oděvních značek a obchodníků a dvěma globálními uniemi, konkrétně IndustriALL a UNI Global Union, a rovněž několika místními odborovými organizacemi a signatáři v roli svědků. |
| --- | --- |

6.3.4

| 6.3.5 | Akční plán by měl zahrnovat rovněž opatření k prohloubení informovanosti spotřebitelů a investorů o významu sociálních a environmentálních dopadů společností, na podporu nástrojů, které umožňují srovnatelnost výkonností společností a lepší určení těch, které uplatňují účinné strategie odpovědného podnikání. Všechny iniciativy by se měly zakládat na zapojení zúčastněných subjektů, včetně sociálních partnerů a nevládních organizací, kteří mohou působit jako tvůrci veřejného mínění a přispívat k posilování povědomí o pozitivním a negativním chování. |
| --- | --- |

6.3.5

6.4   Opatření, která by měla evropská akční plán doplňovat

| 6.4.1 | Revize směrnice o vykazování nefinančních informací. Podpora ambiciózní revize s cílem zahrnout všechny společnosti do osobní působnosti, se schopností reagovat i na specifické potřeby a překážky malých a středních podniků. Věcná působnost by měla být lépe definována tak, aby uvádění nefinančních informací bylo komplexní, srovnatelné a účinné. Vzhledem k tomu, že vykazování je klíčovým prvkem mechanismu náležité péče, mělo by být v souladu s příslušnou zákonnou iniciativou a zahrnout specifické klíčové ukazatele výkonnosti a cíle (například na základě Pařížské dohody nebo cílů udržitelného rozvoje) a zároveň by mělo vycházet i z obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a dalších příslušných mezinárodních nástrojů. |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Povinnosti správních rad, udržitelné řízení podniků a právo obchodních společností. Podpora legislativních opatření týkajících se povinností správních rad na úrovni EU jednat v zájmu všech zúčastněných stran a tak, aby činnosti společnosti přispívaly k dosažení sociálních a environmentálních cílů. Dále určování dalších legislativních i nelegislativních opatření na podporu udržitelnějšího řízení podniků a práva obchodních společností zaměřených na budoucnost a s dlouhodobým výhledem. |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Veřejné financování a veřejná podpora. Navržení specifických podmíněností a pozitivních pobídek navázaných na dodržování lidských práv, důstojné práce a plnění cílů udržitelnosti v činnostech podniků a jejich dodavatelských řetězcích pro přístup k veřejnému financování a veřejné podpoře a financování a podpoře EU, zejména v souvislosti s plány na podporu hospodářského oživení po krizi COVID-19 vypracovanými na vnitrostátní úrovni a úrovni EU. |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Zadávání veřejných zakázek. Zajištění úplného provádění a účinného vymáhání sociální doložky ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek ze strany členských států a předložení návrhů na postupy zadávání veřejných zakázek, které budou účinně podporovat a prosazovat účinnou náležitou péči s ohledem na lidská práva a odpovědné chování podniků v podnikatelských činnostech a jejich dodavatelských řetězcích, včetně důstojné práce. Toho by bylo možné dosáhnout mimo jiné prostřednictvím revize směrnic o zadávání veřejných zakázek, budování kapacit zadavatelů a výměny osvědčených postupů, včetně jejich podpory prostřednictvím dohod o volném obchodu. |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Pobídky. Navržení iniciativ s cílem nabídnout podporu společnostem, které překračují zákonné povinnosti, pokud jde o odpovědné podnikání a pozitivní environmentální a sociální dopady. Tyto iniciativy by měly zahrnovat například podporu při vytváření specifických politik a nástrojů, podporu sítí udržitelných společností č budování kapacit pro iniciativy sociálních partnerů. |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.4.6 | Součinnost s agendou v oblasti mezinárodního obchodu a investic. Zahraniční investoři by měli mít povinnost dříve, než mohou využít výhod ze zahrnutí do mezinárodní dohody o investicích, prokázat uplatňování postupů náležité péče. Obdobně by strany dohody o volném obchodu měly zaručit, že společnosti se sídlem na jejich území dodržují požadavky na uplatňování náležité péče. Kanada například posílila svou strategii sociální odpovědnosti podniků tím, že se zaměřila na chování kanadských podniků v zahraničí a zřídila poradní orgán složený ze zástupců více zúčastněných stran. V dubnu 2019 byl jmenován první kanadský veřejný ochránce práv pro odpovědné podnikání, jehož úkolem je přezkoumávat a oznamovat případy údajného porušení lidských práv, kterého se dopustily kanadské podniky působící v zahraničí při těžbě nerostných surovin, ropy a zemního plynu a při výrobě oděvů, včetně vydávání doporučení podnikům ohledně jejich opatření týkajících se obchodu (46). |
| --- | --- |

6.4.6

| 6.4.7 | V akčním plánu bude potřeba skloubit širší okruh témat, především transparentnost daní zahrnující podávání zpráv podle jednotlivých zemí a poctivé daňové chování, udržitelné finance a povinnosti pro investory. Nařízení o konfliktních minerálech a nařízení o dřevu by měla být posouzena s ohledem na potřebu jejich případné revize nebo posílení. |
| --- | --- |

6.4.7

7.   Obchod, který by přispíval k důstojné práci, a účinné prosazování

| 7.1 | Obchod představuje v provádění cílů evropského akčního plánu důležitý průřezový prvek, neboť je vazbou mezi ním, třetími zeměmi a mnohostranným úhlem pohledu. Přezkum nové obchodní strategie EU se musí nad touto skutečností zamyslet. EU má největší obchodní síť na světě, a to vytváří z dvoustranných obchodních dohod obzvláště významnou páku, kterou je třeba využívat zejména před uzavřením obchodních dohod, ale i během jejich provádění a prosazování. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Jednání mezi EU a Vietnamem je důkazem toho, jakého pokroku může EU v okamžiku navázání kontaktu s partnerskou zemí z hlediska zlepšování pracovních podmínek dosáhnout. V případě některých partnerských zemí jsme i roky po uzavření dohod o volném obchodu stále svědky nedostatečného pokroku v plnění závazků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, zejména pak po letech neustálého sporu mezi EU a Koreou o pracovních právech, pokud jde o to, že nebyly ratifikovány základní a novelizované úmluvy MOP. To dokazuje, že největší páka, která má zajistit ratifikaci úmluv MOP, je i nadále během sjednávání dohod a před jejich uzavřením; to by se tudíž mělo zhmotnit do podepsané dohody. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Obchod není hnací silou politiky v oblasti klimatu, může se však stát klíčovým faktorem. To, že by se jedním z hlavních požadavků všech budoucích komplexních obchodních dohod, v tom smyslu, že by se měly v případě nedodržování pozastavit, mělo stát dodržování Pařížské dohody, je pozitivní krok, který by měl následně zahrnout i požadavek na dodržování základních a novelizovaných úmluv MOP ratifikovaných všemi členskými státy EU. Jako uznávaný orgán na mezinárodní úrovni by se MOP měla podílet na sledování provádění úmluv MOP v dohodách o volném obchodu (47). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EHSV již dříve doporučoval, aby byla do všech budoucích mandátů pro kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji začleněna zvláštní doložka o podpoře cílů udržitelného rozvoje a aby byla reformována Světová obchodní organizace (WTO), v zájmu zavedení pravidel, která zaručí, že země budou zohledňovat a plnit cíle udržitelného rozvoje. V tomto ohledu by EU a její členské státy měly v různých výborech WTO uplatňovat svou moc a svůj vliv, zejména pokud jde o nové oblasti, jako je obchod a důstojná práce. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji představují stále důležitější součást ve všech dohodách o volném obchodu nové generace, ale klíčem ke splnění těchto závazků se nyní musí stát účinné prosazování, aby byly mj. zaručeny rovné podmínky pro podniky EU v zahraničí. Je zapotřebí, aby byl dopad doporučení interních poradních skupin výrazně posílen v oblasti vyšetřování případů porušování ustanovení v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EHSV dále vybízí EK, aby zkoumala nové přístupy k řešení pracovních sporů, jež by umožnily vytvořit jednorázový mezinárodní panel pro řešení sporu, a v jeho rámci by bylo uloženo nápravné opatření subjektu, který se dopustil porušení. Rychlý rozhodovací proces se již nyní využívá v případě antidumpingových opatření EU a bylo by možné ho rozšířit na sociální dumping. V souladu s neoficiálním dokumentem Francie a Nizozemska (48) EHSV obecně navrhuje, aby bylo účinné provádění ustanovení kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji navázáno na postupné uplatňování omezení cel. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | EHSV požaduje vylepšení stávajících mechanismů panelů odborníků v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje, v jejichž rámci by obchodní právníci, ale také odborníci v oblasti práce, klimatu či lidských práv mohli prošetřovat stížnosti v rámci kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji. Pokud by takovéto panely odhalily jejich porušení, měl by se spustit smluvní mechanismus řešení sporů mezi státy s možnými finančními postihy či sankcemi a nápravnými opatřeními ve prospěch poškozené strany (49). V tomto ohledu EHSV také navrhl, že by se měl zřídit nezávislý pracovněprávní sekretariát a mechanismus pro vyřizování kolektivních stížností (50). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Nový vrchní úředník pro dodržování obchodních dohod se musí postavit do čela prosazování závazků, „zejména závazků souvisejících s kapitolami o obchodu a udržitelném rozvoji, a sociálních a environmentálních aspektů spojených s jinými kapitolami dohod o obchodu a investicích“, a musí zahájit „včasná a efektivně zahájená šetření s využitím vhodných zdrojů, přičemž musí být přiznána jednoznačná úloha uznávaným zainteresovaným stranám, pokud jde o podávání stížností a účast na případných následných veřejných slyšeních“ (51). |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Při zajišťování toho, aby byla dodržována pracovní a sociální práva, mohou hrát důležitou úlohu podniky, které mohou podporovat a uplatňovat zákony chránící práva zaměstnanců a dojednat důstojné normy s odborovými svazy, a které tak mohou jednat přímo nebo v rámci svých dodavatelských řetězců. EHSV vyzval Evropskou komisi, aby vytvořila ustanovení o sociální odpovědnosti podniků, jejichž součástí by byly řádné závazky a byly by v souladu s nástroji OSN a OECD (52). Tak by se zajistilo, že obchodní dohody budou podporovat slušné podnikatelské chování a bránit sociálnímu dumpingu a podkopávání sociálních norem. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Obchodní dohody a mezinárodní dohody o investicích hrají klíčovou úlohu coby páka, která má zajistit vyvážené provádění norem jak ze strany investorů, tak vlád. Nedávná zpráva OECD (53) uvádí četné stávající nebo nové iniciativy na vnitrostátní i regionální úrovni. Tato rozmanitost předpisů je výzvou, jelikož někdy jsou přístupy horizontální, jindy se zabývají specifickou otázkou. V důsledku odlišných prahových hodnot a působnosti mají odlišný dopad na podnikání. I státy OECD mají různé standardy pro oznamování. Jedná se o jasný případ, kdy by rovné podmínky až pro konvergenci mezi veškerými příslušnými normami zajistily právní jistotu a spravedlivou soutěž pro všechny. |
| --- | --- |

7.10

8.   Odstranění nedostatků v řízení: význam celosvětového vůdčího postavení EU

| 8.1 | Evropská norma pro postupy náležité péče je nezbytným krokem v zajišťování dodržování a prosazování lidských práv a důstojné práce v rámci dodavatelských řetězců. Měla by přispívat k provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, tripartitní deklarace MOP a pokynů OECD. Měla by rovněž doplňovat vnitrostátní iniciativu přijatou k dosažení cílů udržitelného rozvoje, konkrétně pokud jde o vymýcení dětské práce a nucené práce. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kromě toho by měla přispívat k vytváření spolehlivějších, udržitelných a dobře řízených dodavatelských řetězců, a tím zvyšovat odolnost a efektivitu řízení v dobách krize. To by bylo mimořádně důležité například s ohledem na ochranu zdraví a bezpečnosti na pracovišti. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | K evropským opatřením jsou nutná doplňková vylepšení mezinárodního normativního rámce, s cílem zajistit celosvětovou soudržnost politik. Dosažení mnohostranného pokroku někdy začíná ambiciózním jednostranným krokem. EHSV má za to, že EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, zejména vzhledem k tomu, že evropské společnosti zaujímají v této oblasti celosvětové vůdčí postavení. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily skutečný pokrok směrem k účinnějším a závazným nástrojům na mezinárodní úrovni, doprovázený obnovenými iniciativami na podporu účinného provádění platných nástrojů a rámců. Musí sem patřit podpora závazné smlouvy OSN o podnikání a lidských právech (54) a požadavek na vznik úmluvy MOP v oblasti důstojné práce v dodavatelských řetězcích (55), a to v souladu s jednáním na Mezinárodní konferenci práce z roku 2016 a na základě hlavních a novelizovaných úmluv MOP a Deklarace MOP o základních principech a právech v práci. EHSV vnímá, že je naléhavě nutné provést globální průzkum s cílem analyzovat, jak se mezinárodní pracovní normy vypořádávají s nedostatkem důstojné práce, a jakékoli zjištěné nedostatky odstraňovat. |
| --- | --- |

8.4

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  MOP, Decent Work in Global Supply Chains, Report IV, 2016.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 17.

3

(4)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38.

4

(5)  Stanovisko EHSV Povinnost náležité péče (průzkumné stanovisko, Rada/EP), INT/911, září 2020 (viz s. 136 tohoto Úředního věstníku).

5

Povinnost náležité péče

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

6

(7)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27.

7

(8)  Stanovisko EHSV Provádění dohod o volném obchodu v období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018, REX/525, červenec 2020 (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 160).

8

Provádění dohod o volném obchodu v období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018

(9)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

12

(13)  Závěry Rady (10254/16) ze dne 20. června 2016 o podnikání a lidských právech.

13

(14)  Závěry Rady (8833/16) ze dne 12. května 2016 o EU a odpovědných globálních hodnotových řetězcích.

14

(15)  Projev komisaře Reynderse na webináři o náležité péči pořádaném dne 29. dubna 2020 pracovní skupinou EP pro odpovědné podnikání.

15

Projev komisaře Reynderse

(16)  UNCTAD, World Investment Report, 2013.

16

(17)  Zpráva MOP World Employment and Social Outlook (WESO) z roku 2015.

17

World Employment and Social Outlook

(18)  UNCTAD, World Investment Report, 2020.

18

(19)  Agenda pro udržitelný rozvoj 2030, odstavec 68.

19

(20)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

20

(21)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together, duben 2020.

22

COVID-19 and Human Rights We are all in this together

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?, Business & Human Rights Resource Centre, 16. června 2020.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns, Business & Human Rights Resource Centre.

24

(25)  Prohlášení pracovní skupiny OSN pro podnikání a lidská práva, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights.

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

26

(27)  Obecná zásada OSN v oblasti podnikání a lidských práv č. 22, komentář.

27

(28)  Obecná zásada OSN v oblasti podnikání a lidských práv č. 17, komentář.

28

(29)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

29

(30)  Pokyny OECD, část II, bod A.12.

30

(31)  Pokyny OECD, část II, komentář č. 18 a 19.

31

(32)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

32

(33)  Studie týkající se požadavků náležité péče v dodavatelském řetězci, 2020.

33

Studie týkající se požadavků náležité péče v dodavatelském řetězci

(34)  Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1.

34

(35)  Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23

35

(36)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

36

(37)  Francouzský zákon 2017-399 ze dne 27. března 2017o náležité péči mateřských společností a smluvních podniků.

37

o náležité péči mateřských společností a smluvních podniků.

(38)  Informace o výzvě investorů představujících 1,3 bilionu USD a seznam veřejných prohlášení a souhlasů podniků, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

38

(39)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

39

(40)  Včetně Mezinárodní listiny lidských práv, jakož i Evropské úmluvy o lidských právech a Evropské sociální charty. Dále by měl vycházet ze Smluv EU a Listiny základních práv EU a rovněž vnitrostátních nástrojů a právní úpravy v oblasti lidských práv.

40

(41)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

41

(42)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

43

(44)  Obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, bod 14.

44

(45)  Viz poznámka pod čarou 5.

45

(46)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

46

(47)  Viz poznámka pod čarou 8.

47

(48)  Neoficiální dokument z Nizozemska a Francie o obchodu, socioekonomických dopadech a udržitelném rozvoji, květen 2020.

48

(49)  Stanovisko EHSV Mimořádná situace po pandemii COVID-19 – návrh nové multilaterální struktury (stanovisko z vlastní iniciativy), REX/529, červenec 2020 (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 53).

49

Mimořádná situace po pandemii COVID-19 – návrh nové multilaterální struktury

(50)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

50

(51)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

51

(52)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

52

(53)  Zpráva OECD, 2020.

53

(54)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

54

(55)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

55

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

554. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 16. 9. 2020–18. 9. 2020

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/210

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky

[COM(2020) 103 final]

(2020/C 429/26)

| Zpravodajka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Panagiotis GKOFAS |

Zpravodajka:

Milena ANGELOVA

Spoluzpravodaj:

Panagiotis GKOFAS

| Konzultace | Evropská komise, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 22. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 219/0/0 |

Konzultace

Evropská komise, 22. 4. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

22. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

219/0/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá tolik očekávanou a potřebnou strategii pro malé a střední podniky (MSP). Oceňuje komplexní a systematický přístup strategie a je potěšen tím, že obsahuje přehled stávajících nástrojů, mechanismů a opatření, jež se ukázaly jako užitečné, a že je dále zdokonaluje a činí z nich součást společného a náležitě koordinovaného rámce. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby v souvislosti s prováděním této strategie přijala soudržný, integrovaný a průřezový přístup, který zajistí, aby MSP byly středobodem všech klíčových politických rozhodnutí, jako je Zelená dohoda pro Evropu či průmyslová strategie, i při utváření rozpočtu EU a posílení plánu na podporu oživení Evropy. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV je odhodlán přispět k rychlému provádění strategie pro MSP a vyslovuje se pro uplatňování víceúrovňové správy. Na úrovni EU musí existovat meziresortní pracovní skupina pro MSP, která zajistí:






  — | aby byla ve všech oblastech politiky, které mají dopad na MSP, uplatňována zásada „zelenou malým a středním podnikům“, zejména pokud jde o plán na podporu oživení Evropy, Program InvestEU, nástroj na podporu solventnosti a investiční plán Zelené dohody pro Evropu, |
| --- | --- | --- |

1.2

—

aby byla ve všech oblastech politiky, které mají dopad na MSP, uplatňována zásada „zelenou malým a středním podnikům“, zejména pokud jde o plán na podporu oživení Evropy, Program InvestEU, nástroj na podporu solventnosti a investiční plán Zelené dohody pro Evropu,

| — | aby se v rámci evropského semestru a nově vytvořeného srovnávacího přehledu týkajícího se malých a středních podniků řádně prováděla a vyhodnocovala strategie pro MSP nové generace a iniciativa „Small Business Act“, |
| --- | --- |

—

aby se v rámci evropského semestru a nově vytvořeného srovnávacího přehledu týkajícího se malých a středních podniků řádně prováděla a vyhodnocovala strategie pro MSP nové generace a iniciativa „Small Business Act“,

| — | aby se členské státy pevně zavázaly provádět strategii pro MSP, protože mnoho politik EU se v důsledku negativních reakcí, nečinnosti nebo vyhýbání se povinnostem na vnitrostátní úrovni, včetně kladení dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating), nesetkalo s úspěchem. V této souvislosti je zapotřebí věnovat zvláštní pozornost postavení žen v tomto podnikatelském prostředí, |
| --- | --- |

—

aby se členské státy pevně zavázaly provádět strategii pro MSP, protože mnoho politik EU se v důsledku negativních reakcí, nečinnosti nebo vyhýbání se povinnostem na vnitrostátní úrovni, včetně kladení dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating), nesetkalo s úspěchem. V této souvislosti je zapotřebí věnovat zvláštní pozornost postavení žen v tomto podnikatelském prostředí,

| — | aby organizace zastupující MSP a sociální partnery hrály ústřední a výraznější roli a měly možnost konstruktivně přispívat, protože tato možnost ve stávajícím návrhu Evropské komise poněkud chybí, |
| --- | --- |

—

aby organizace zastupující MSP a sociální partnery hrály ústřední a výraznější roli a měly možnost konstruktivně přispívat, protože tato možnost ve stávajícím návrhu Evropské komise poněkud chybí,

| — | aby koncepce ekosystémů jako prioritních oblastí financování byla přijata teprve po důkladných konzultacích s organizacemi zastupujícími MSP na úrovni EU i na úrovni členských států a regionů, aby bylo zaručeno, že tato koncepce, která se jeví jako příliš odvážný krok, bude náležitě reflektovat skutečnou situaci MSP. |
| --- | --- |

—

aby koncepce ekosystémů jako prioritních oblastí financování byla přijata teprve po důkladných konzultacích s organizacemi zastupujícími MSP na úrovni EU i na úrovni členských států a regionů, aby bylo zaručeno, že tato koncepce, která se jeví jako příliš odvážný krok, bude náležitě reflektovat skutečnou situaci MSP.

| 1.3 | EHSV bere na vědomí skutečnost, že návrh byl vydán před vypuknutím pandemie COVID-19, a žádá Evropskou komisi, aby vypracovala „strategii pro MSP nové generace“, která musí obsahovat posouzení podpůrných opatření pro MSP v rámci plánu na podporu oživení Evropy, aby MSP pomohla zmírnit negativní dopady opatření přijatých za účelem omezení volného pohybu osob a fyzického kontaktu a ochrany zdraví na jejich podnikání a rychle se z této krize zotavit. EHSV vítá vytvoření nástroje na podporu oživení a odolnosti spojeného s rozpočtem EU, ale mělo by být podle něj skutečně zaručeno, že tento nástroj bude schopen nabízet podpůrná opatření přizpůsobená konkrétním podmínkám, aby byl dostupný všem MSP, které potřebují podporu. Je proto zapotřebí provést komplexnější přezkum politiky a vypracovat přesnější a konkrétnější návrhy, jak podpořit digitalizaci, inovace a udržitelnost v MSP. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | „Strategie pro MSP nové generace“ bude vyžadovat pevný prováděcí rámec a soudržnost politik. EHSV navrhuje, aby na základě společné dohody Evropské komise, Rady, Evropského parlamentu, poradních orgánů a agentur EU vznikl víceletý prováděcí plán, který stanoví konkrétní ukazatele dosaženého pokroku a harmonogram krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých akčních cílů. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV žádá, aby organizace MSP získaly větší míru vlastní odpovědnosti v rámci procesu provádění strategie pro MSP, a to i tím způsobem, že bude zaveden zvláštní program EU, který bude organizacím MSP a sociálním partnerům nabízet možnosti budování kapacit a podporu společných činností, aby mohly fungovat jako jednotné kontaktní místo pro informační a technickou pomoc, že budou tyto organizace úzce zapojeny do jmenování zmocněnců pro MSP a jejich protějšků zastupujících organizace MSP a že bude přijat monitorovací systém pro měření efektivity zmocněnců. Má-li hrát v oblasti poskytování poradenských služeb malým a středním podnikům větší roli síť Enterprise Europe Network (EEN), jak předpokládá Evropská komise – zejména co se týče přechodu k udržitelnosti –, je nutné, aby tato síť prošla zásadní reformou, protože ve většině členských států nezahrnuje MSP, o řemeslných podnicích ani nemluvě. EHSV se domnívá, že pokrok v provádění strategie a její účinnost je třeba pravidelně sledovat, posuzovat a kontrolovat ze strany zvlášť jmenované nezávislé monitorovací skupiny EU, aby bylo možné v případě potřeby rychle vypracovat a navrhnout nápravná opatření. |
| --- | --- |

1.5

2.   Obecné připomínky a přístup předjímající budoucí potřeby

| 2.1 | EHSV žádá Evropskou komisi a členské státy, aby pečlivě zvážily rozšíření oblasti působnosti – a zajištění účinného provádění – opatření, která podpoří konkurenceschopnost a inovační kapacitu MSP, pomohou jim se zvyšováním jejich vícefaktorové produktivity a podpoří jejich běžné obchodní činnosti. EHSV uznává důležitost inovací a digitalizace a zdůrazňuje, že velká většina MSP v EU naléhavě potřebuje podporu, aby mohly modernizovat své technologie, řešit otázky lidských zdrojů a zlepšit výsledky své činnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV velmi oceňuje záměr Evropské komise provádět opatření zaměřená na konkrétní potřeby všech podskupin MSP, jako jsou např. podniky vytvářející hodnotu, mikropodniky, malé, veřejné, rodinné a tradiční podniky, jakož i podniky působící v odlehlých oblastech, osoby samostatně výdělečně činné a řemeslné podniky, a také MSP sociální ekonomiky, neboť zajištění toho, aby opatření odpovídala jejich konkrétním potřebám, je klíčovým faktorem úspěchu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Všechny složky evropského fondu na podporu oživení zaměřené na MSP, jako je například nový nástroj na podporu solventnosti, je třeba soustavně sledovat, aby bylo zaručeno, že budou umožňovat poskytování nezbytné podpory MSP. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala realistický víceletý prováděcí plán, v němž budou jasně stanoveny odpovídající zdroje a opatření, konzultace a společná činnost se sociálními partnery, nezávislá zpráva o pokroku a mechanismy monitorování a posuzování dopadů. Má-li být digitální transformace úspěšná, je nezbytné, aby ambiciózní návrhy týkající se programů Digitální Evropa a Horizont Evropa pro příští víceletý finanční rámec byly lépe zacíleny na MSP a aby měly spravedlivější zeměpisný dosah. EHSV zdůrazňuje, že je důležité, aby financování a podpůrná opatření pro MSP byla účinným způsobem směrována k mikropodnikům, včetně tradičních podniků. |
| --- | --- |

2.4

3.   Pilíř 1

| 3.1 | EHSV oceňuje uznání toho, že je nezbytné přizpůsobit podpůrná opatření potřebám MSP, aby jim tato opatření pomohla prosperovat klimaticky neutrálním způsobem založeným na účinném využívání zdrojů, digitálních dovednostech a aktivním přístupu. Poradci pro udržitelnost a dobrovolníci z digitální oblasti mohou MSP pomoci s bezproblémovým fungováním v digitálním prostředí, s modernizací jejich technologií, přípravami na úspěšný přechod k udržitelnosti a s určením klimaticky neutrálních řešení účinně využívajících zdroje. Plnění jejich úlohy a úkolů musejí usnadňovat a posilovat organizace MSP na úrovni EU, členských států i jednotlivých regionů. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV oceňuje zvláštní úlohu, kterou mají zastávat sociální partneři, a doufá, že bude ještě více posílena zásada partnerství a členské státy ji budou uplatňovat účinnějším způsobem. Organizace MSP na úrovni EU a členských států i na místní úrovni musejí hrát klíčovou roli spočívající v tom, že budou MSP seznamovat s opatřeními přijatými v rámci politiky na podporu MSP a budou jim je vysvětlovat, přičemž by se měly zaměřit na MSP představující tradiční podniky a mikropodniky, jichž je velká většina, nebo na podniky působící v odlehlých a venkovských oblastech, které potřebují pomoc, aby dokázaly udržet krok s rychlým tempem digitální revoluce. EHSV je připraven napomoci k tomu, aby se tyto organizace a sociální partneři stali součástí sítě pro shromažďování a výměnu osvědčených postupů a námětů, pokud jde o možnosti podpůrných opatření a konkrétních způsobů dosahování sociálního smíru v rámci sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV vítá širokou škálu mechanismů, které usnadňují přechod MSP k udržitelnosti a oběhovému hospodářství a dodržování s tím souvisejících právních předpisů. Výbor zdůrazňuje, že je důležité rychle provést akční plán pro oběhové hospodářství, stanovit ambiciózní minimální cenu uhlíku a také zavést mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích. EHSV zdůrazňuje, že mechanismus pro spravedlivou transformaci je schopen podporovat růst nové ekonomiky, a doporučuje, aby v případě potřeby byla přijata sociální a podpůrná opatření, která zabrání krizi a tomu, aby měl přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství tíživé dopady na ty nejslabší. Patří mezi ně i podpora soukromého sektoru, a zejména MSP, v případě citelných negativních dopadů. Aby bylo možno povzbudit MSP k ekologičtějšímu fungování, je třeba stimulovat jejich potenciál pro radikální a přelomové inovace, které ekologickou transformaci podpoří. Při zajištění odpovídající věcné a legislativní podpory budou MSP schopny využívat inovativní a udržitelné postupy rychleji než větší společnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Klíčem k úspěchu inovativních podniků, zejména MSP a začínajících podniků, je účinná politika v oblasti práv duševního vlastnictví. Právo duševního vlastnictví, včetně patentů, ochranných známek, autorských práv a dalších aktiv založených na znalostech, se musí stát nedílnou součástí obchodních strategií mnoha MSP. Podniky potřebují solidní a spolehlivý rámec práv duševního vlastnictví, který odpovídá potřebám digitálního věku. Do provozu by měl být co nejdříve uveden jednotný patentový systém EU, který bude poskytovat právní jistotu a umožní MSP vyvíjet a chránit jejich vynálezy za přiměřenou cenu a s nižší administrativní zátěží. Zásadní význam pro další posílení rozvoje a ochrany know-how MSP by měl přístup založený na spolupráci mezi Evropskou komisí, členskými státy a Evropským patentovým úřadem (EPO), který by umožnil rozšířit služby v oblasti přihlašování patentů, včetně finanční podpory, zajistit MSP lepší přístup ke spravedlnosti v případě porušení patentů, zejména prostřednictvím pojištění „před událostí“, a nově upravit odvolací proces EPO. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hnací silou MSP je podnikavost. EHSV žádá Evropskou komisi, aby se více soustředila na podporu, posílení a kultivaci podnikatelské iniciativy, podnikatelského myšlení a informovaného přístupu k přijímání rizik a na šíření pozitivnějšího obrazu podnikatelů ve finančních potížích. Zaměření na podnikatelské vzdělávání a odbornou přípravu na všech stupních vzdělávání je důležité, ale je třeba usilovat i o zvýšení společenského ocenění úlohy podnikatelů a za tímto účelem mimo jiné propagovat dobré příklady a představovat podnikatele působící jako vzory. Podpory by se mělo dostat i zvyšování kvalifikace a odborné přípravě podnikatelů. Strategie by mohla stanovit opatření pro další posílení pracovní mobility uvnitř EU a ze třetích zemí a vedle zjednodušeného vízového režimu EU by mohla zvážit i další nástroje. Evropská komise musí spolu s členskými státy MSP zajistit infrastrukturu pro inovace, tj. laboratoře, zařízení IKT, kancelářské budovy a podporu v oblasti práva a duševního vlastnictví, což by na příslušných úrovních podstatně usnadnilo podmínky pro zahájení podnikání a vytvořilo prostor pro podnikatele na částečný úvazek. Evropská komise by také mohla povzbudit vládní agentury, aby vytvářely prostředí, ve kterém budou moci MSP zkoušet své prototypy, což by snížilo technické riziko pro investory a usnadnilo tak financování inovativních MSP. Klíčový význam má rozvíjení účinných poznatků o dovednostech ovlivňováním školních vzdělávacích programů. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lidské zdroje jsou klíčovým činitelem určujícím konkurenceschopnost, zejména pro MSP, které mají obvykle méně organizačních, manažerských a finančních nástrojů, aby přilákaly, motivovaly a udržely si kvalifikované zaměstnance. EHSV proto zdůrazňuje, že je důležité pomáhat MSP, a to i finančně, při náboru zkušených a kvalifikovaných pracovníků, a očekává, že tato pomoc bude klíčovou součástí specializované složky pro MSP v rámci budoucího paktu pro dovednosti. EHSV podporuje sdílení odpovědnosti za zvyšování kvalifikace či rekvalifikaci pracovníků s vládami, zaměstnavateli, regiony a jednotlivci. Odborné vzdělávání a příprava se musí stát hlavní volbou, přičemž terciární vzdělávání by mělo podporováno tak, aby napomáhalo přechodu na trhu práce. Je důležité, aby vzdělávací programy byly sestavovány s ohledem na výsledky učení, protože pak budou vytvářet příznivé podmínky pro včasné a účinné přechody. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Zásadní význam má zvyšování digitálních kapacit MSP. Začít je třeba u nejméně připravených skupin MSP, jako jsou např. mikropodniky a velmi tradiční podniky s omezenými nebo žádnými zkušenostmi s digitalizací. Na tyto skupiny podniků musí cílit rychlokurzy digitálních dovedností, které jsou určeny jak pro podnikatele, tak pro zaměstnance MSP, jejichž potřeby by měly být v ještě větší míře zohledněny při vytváření koncepce center pro digitální inovace, což by jim umožnilo aktualizovat a zlepšovat své profesionální dovednosti a stát se zdatnými uživateli technologií. Centra pro digitální inovace by měla být řádně vybavena, aby MSP mohla pomoci s posuzováním rizik, a měla by zajišťovat účinnou ochranu údajů. EHSV podporuje avizovanou evropskou strategii pro data, jejímž cílem je zajistit širší dostupnost dat a umožnit jejich toky mezi podniky a vládami. Musí být zajištěn volný pohyb dat. Je třeba podporovat sdílení dat mezi podniky, aby se zlepšila spolupráce v rámci hodnotových řetězců a aby se díky lepší dostupnosti a přístupnosti informací (ze strany vlády nebo hodnotového řetězce) o sdílení a přenositelnosti dat vytvářely příležitosti ke zvyšování ekonomické síly našeho hospodářství. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Širokopásmová síť v EU, která je základním a nezbytným předpokladem digitalizace, musí být plošně rozšířena, aby mohlo dojít k rozsáhlejší digitalizaci společností, při níž nebude nikdo opomenut. Vzhledem k tomu, že EU v tomto ohledu stále dosahuje jen velmi malého pokroku, zejména ve venkovských oblastech, kde se nachází mnoho MSP, měly by na to brát veškeré další celoevropské iniciativy zřetel od nejnižší úrovně a přijmout v této oblasti opatření. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV vyzývá k cíleným podpůrným opatřením zaměřeným na digitalizaci a lepší propojenost různých odvětví, jako je zdravotnictví, vzdělávání, veřejná správa, potravinářství a zemědělství, výroba a doprava. Digitální transformace by měla být založena na otevřenosti (tj. nezávislosti), jednoduchosti, inteligenci, automatizaci, důvěře a bezpečnosti, protože naší snahou je vytvářet nové obchodní modely, procesy, software a systémy. To je základem vedoucího postavení EU v oblasti klimatu i hospodářského oživení. EU by měla urychlit investice do energetické účinnosti, dopravy, nízkouhlíkových budov a průmyslových procesů, kde hraje digitalizace klíčovou úlohu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV doporučuje urychlit zavádění celoplošně dostupných vysokokapacitních a bezpečných sítí, stimulovat soukromé investice a podporovat financování venkovských a řídce osídlených oblastí. Rovněž je třeba urychlit plánované přidělování frekvencí, které se možná zpozdí v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19, a přistoupit k němu ihned po obnovení normální činnosti. V té době by také vlády v zájmu zajištění větší spolehlivosti bezdrátového připojení měly stanovit jako prioritu přidělení dalších nových frekvencí (využívaných bez licence i s licencí). |
| --- | --- |

3.10

4.   Pilíř 2

| 4.1 | EHSV vítá zvláštní pozornost věnovanou MSP a důslednému uplatňování zásad „pouze jednou“ a „digitalizace jako standard“. EHSV žádá Evropskou komisi, aby novou strategii prováděla také v souladu se zásadou „jednat v zájmu MSP“, a upozorňuje na to, že jakékoli zpoždění při provádění podpůrných opatření pro MSP by bylo kontraproduktivní. MSP totiž v současnosti čelí větším výzvám než kdykoli předtím: negativní dopady pandemie COVID-19, tvrdá konkurence, nedostatek kvalifikované pracovní síly, nové formy práce a spotřeby, stále složitější a obtížněji zvladatelný tok informací, omezené zdroje pro inovace, neustálé snižování úlohy podnikatelů, nestabilní finanční trhy, obtížný přístup k finančním prostředkům, vysoká závislost na vnějším prostředí a omezená vyjednávací síla. Pokud jde o posuzování dopadů opatření spojených s kladením dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating) na MSP, EHSV znovu opakuje, že cíle pro snížení regulační zátěže by podle něj měly vycházet z důkladné zkoušky dopadů na MSP, řádného posouzení dopadů a komplexního vyhodnocení a dialogu s občanskou společností a zainteresovanými stranami. V členských státech nesmí při provádění právních předpisů EU dojít k poklesu stávající úrovně ochrany občanů, spotřebitelů, pracovníků, investorů a životního prostředí. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Problém opožděných plateb vyžaduje i nadále velkou pozornost a plánovaný přezkum směrnice o opožděných platbách je důležitým krokem, který by měl v co největší míře zahrnovat konzultace zúčastněných stran z řad MSP. Užitečné by mohly být zásahy na úrovni kultury s cílem podporovat čestné chování. V tomto smyslu by konkrétním opatřením na podporu tohoto procesu mohlo být vytvoření nástroje, například internetových stránek, na nichž by byly společnosti vyzývány k tomu, aby se zavázaly k dodržování určitých zásad týkajících se včasných plateb. V zájmu ochrany MSP před větší vyjednávací silou větších společností EHSV navrhuje, aby Evropská komise rozšířila a zpřísnila ustanovení o nekalých obchodních praktikách mezi podniky a mezi platformami a podniky tak, aby se příslušná ustanovení, která mohou být součástí právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, vztahovala na všechna odvětví, a aby MSP měly možnost podávat důvěrné stížnosti k ústřednímu orgánu, kterým by v případě EU mohlo být GŘ COMP. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V souladu se svými předchozími stanovisky EHSV vyjadřuje pochybnosti o skutečné užitečnosti sítě zmocněnců pro MSP, která není plně funkční ve všech členských státech, a o schopnosti této sítě poskytovat skutečnou přidanou hodnotu. Doporučuje, aby místo vytvoření nové funkce zmocněnce EU pro MSP, která neposkytuje naprosto žádnou záruku vstřícnosti právních předpisů vůči MSP, byla spíše posílena úloha organizací MSP. EHSV navrhuje, aby byl po dohodě s vnitrostátními organizacemi MSP jmenován vnitrostátní zmocněnec pro MSP, s nímž musí být tyto organizace v neustálém kontaktu a dotyčný zmocněnec by jim měl pravidelně skládat účty ze své činnosti. Provádění „strategie pro MSP nové generace“ a iniciativy „Small Business Act“ musí být součástí evropského semestru a nově vytvořeného srovnávacího přehledu týkajícího se malých a středních podniků. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Regulační pískoviště se osvědčila jako užitečný nástroj a EHSV žádá, aby byla při zavádění předpisů pro MSP využívána v širším měřítku a aby byla lépe propagována mezi vnitrostátními zákonodárci. Evropská komise by měla objasnit, jak, kde a proč se budou tato regulační pískoviště používat. Je zřejmé, že stále existuje potřeba zlepšovat test dopadů na MSP v rámci posuzování dopadů, aby bylo zajištěno, že všechny navrhované právní předpisy budou k MSP vstřícné. Nová platforma Evropské komise nazvaná „Fit pro budoucnost“ by se měla intenzivně zaměřit na zjišťování potenciální zátěže, která by mohla vytvářet překážky bránící sociálně-ekonomické regeneraci. EU by také měla vytvořit regulační pískoviště na úrovni EU, aby tak byl posílen jednotný trh, zajistilo se, že bude podpořena harmonizace, a inovátorům se neprodleně poskytla právní jistota pro zavádění inovativních řešení v celé Evropě. V EU působí více začínajících a inovativních MSP než v USA nebo Číně, ale některé studie ukazují, že tyto podniky dávají přednost zavádění svých inovativních řešení mimo Evropu. K tomu existuje řada důvodů, mezi něž patří i to, že v Evropě je nedostatek finančních pobídek a roztříštěný jednotný trh. Proto je důležité zavádět regulační pískoviště: motivovala by společnosti k tomu, aby zůstaly v Evropě, a v dlouhodobém horizontu by snad mohla napomoci k vytvoření špičkových evropských podniků. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zajištění větší přístupnosti zadávání veřejných zakázek a jeho vstřícnosti vůči MSP je obranou proti přeshraniční trestné činnosti a zneužívání trhu. Snahy o podporu aktivnějšího zapojení MSP v oblasti solidarity a ve strategických a základních odvětvích, jako jsou zdravotnické a bezpečnostní produkty/služby, letectví a obrana, představují účinný prostředek jejich lepšího začleňování do hodnotových řetězců, a v otevřeném obchodním systému bojujícím proti rostoucímu protekcionismu by tyto snahy byly rozhodně vítané. Pandemie COVID-19 navíc ukázala, jak je důležité, aby dodavatelské řetězce byly diverzifikované a nacházely se na vlastním území či v jeho blízkosti, a že je nezbytné pomoci MSP, aby si v tomto procesu našly své místo. Krize také přinesla řadu příkladů svědčících o křehkosti jednotného trhu. Je třeba vytvořit akční plán, který zajistí hladké fungování všech odvětví, což je pro MSP klíčové, a který je bude povzbuzovat k aktivní expanzi na vnější trhy. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Evropská komise musí být ambicióznější ve svém úsilí zpřístupnit veřejné zakázky malým a středním podnikům, a s ohledem na to by se ve spolupráci s poskytovateli veřejných služeb měla snažit o transparentnější zadávání veřejných zakázek a o zajištění souladu veřejných zakázek s pravidly jednotného trhu EU. EHSV navrhuje, aby prostředkem k dosažení tohoto cíle bylo zejména:






  — | zvyšování a trvalé sledování míry účasti MSP, |
| --- | --- | --- |

4.6

—

zvyšování a trvalé sledování míry účasti MSP,

| — | zjednodušení administrativních postupů a poskytování kvalitnějších veřejných a digitálních služeb, |
| --- | --- |

—

zjednodušení administrativních postupů a poskytování kvalitnějších veřejných a digitálních služeb,

| — | určení jednotného kontaktního místa v každém členském státě, kde bude možné evidovat a sledovat stížnosti nebo problémy spojené se zadáváním veřejných zakázek, |
| --- | --- |

—

určení jednotného kontaktního místa v každém členském státě, kde bude možné evidovat a sledovat stížnosti nebo problémy spojené se zadáváním veřejných zakázek,

| — | větší zpřístupnění procesů umožňujících podat odvolání proti výsledku zadávacích řízení. |
| --- | --- |

—

větší zpřístupnění procesů umožňujících podat odvolání proti výsledku zadávacích řízení.

| 4.7 | Stejně tak musí EU v průběhu šetření v rámci nástroje na ochranu obchodu nadále usilovat o větší transparentnost a užší spolupráci s celým průmyslem v EU a musí se i nadále zasazovat o to, aby MSP měly k těmto nástrojům snazší přístup. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV se obává obtíží, s nimiž se potýká maloobchodní sektor, zejména v důsledku omezení volného pohybu osob v souvislosti s pandemií COVID-19, a žádá, aby byla přijata konkrétní podpůrná a pomocná opatření. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jednotná digitální brána, propojená s jednotnými kontaktními místy v jednotlivých členských státech, bude sloužit jako zdroj informací a podpory pro MSP, přičemž celostátní a regionální organizace MSP budou pomáhat s hledáním a rozpoznáváním nejvhodnějších řešení. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Nesmírně důležité je usnadnit převody podniků, protože celá generace tak získá ještě větší motivaci k tomu, aby rodinné podniky zůstaly v provozu, a převod vlastnictví bude snadnější i v případech, kdy vlastník či vlastníci nemají dovednosti, zdroje a nápady potřebné k dalšímu provozování podniku. V těchto případech lze rovněž prozkoumat možnost odkupu podniků zaměstnanci, a to prostřednictvím založení družstva a jiných forem vlastnictví ze strany zaměstnanců. Velmi důležité je také rozlišovat mezi dvěma různými typy převodu podniků, aby bylo možné pochopit, jakým způsobem konkrétní právní předpisy každý z těchto dvou typů ovlivňují. Je třeba rozlišovat mezi „převody podniků v rámci rodiny“ a „vnějšími převody podniků“, přičemž každý z těchto dvou typů má svou vlastní definici. Legislativní rámec musí být pružnější, aby usnadňoval koupi existující společnosti, s níž jsou v současnosti spojena velká rizika, značné náklady a složité postupy. Zvláštní pozornost je třeba věnovat přeshraničním převodům MSP, protože je třeba vyřešit problém vysokých nákladů, které se s těmito transakcemi pojí, a zásadních rozdílů v právních předpisech členských států. Nad rámec otázky převodů doporučuje EHSV zřídit status evropské společnosti 2.0 pro MSP v podobě přepracovaného statutu evropské soukromé společnosti (Societas Privata Europaea (SPE)), což by usnadnilo přeshraniční expanzi MSP a jejich rychlý rozvoj. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | S ohledem na to, aby MSP mohly v plné míře využívat výhod plynoucích z obchodních dohod, EHSV žádá, aby se kapitoly o MSP staly standardní součástí budoucích dvoustranných obchodních jednání EU se třetími zeměmi a aby byly zřízeny výbory pro MSP, které zahájí iniciativy zaměřené na poskytování informací o dohodách o volném obchodu a technických normách malým a středním podnikům a na sledování toho, jak MSP dohod o volném obchodu využívají v EU i v jiných zemích, jež jsou stranami příslušné dohody. Je třeba zajistit, aby síť Enterprise Europe Network (EEN) lépe fungovala jako nástroj podpory internacionalizace MSP, a zlepšit spolupráci a součinnost s vnitrostátními poskytovateli služeb a odvětvovými a vnitrostátními svazy MSP. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Evropská komise by se měla i nadále zabývat možností vytvoření právní formy evropské společnosti koncipované s ohledem na MSP, přičemž může čerpat inspiraci z prací na návrhu statutu evropské soukromé společnosti. Evropská komise v rámci své strategie pro MSP plánuje posoudit potřebnost dalších kroků v oblasti práva obchodních společností s cílem usnadnit přeshraniční expanzi malých a středních podniků a jejich rychlý rozvoj. Konkrétním návrhem na dosažení těchto cílů je vytvoření výše uvedené právní formy evropské společnosti koncipované s ohledem na MSP. Vzhledem k tomu, že pouze 2 % evropských MSP investují v zahraničí do zakládání poboček, což má své důvody dané jazykovými, správními a právními rozdíly mezi členskými státy, které ztěžují zakládání dceřiných společností v zahraničí, by bylo vhodné zvážit, zda není třeba vytvořit právní mechanismus, který by společnostem umožnil lépe řídit jejich expanzi v rámci EU. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vzhledem k tomu, že podpora obchodu je v zásadě v pravomoci vnitrostátních vlád, opírá se úspěšné provádění dohod o volném obchodu ve výsledku o kapacitu, schopnost a ochotu jednotlivých členských států prosazovat danou obchodní dohodu EU ve své vnitrostátní podnikatelské sféře. EHSV vybízí 27 členských států a Evropskou komisi, aby se dobrovolně a v souladu se svými pravomocemi zavázaly, že prostřednictvím evropských prováděcích akčních plánů budou v oblasti své působnosti provádět konkrétní opatření a činnosti, jež budou uvnitř EU doplňovat soubor „vnějších“ prováděcích plánů vytvořených zároveň s dohodami EU o volném obchodu. Tyto akční plány by měly ve větší míře přispívat k účinnému sledování skutečného plnění závazků přijatých v rámci sjednaných dohod o volném obchodu v příslušné třetí zemi a zároveň s tím také umožňovat sledování a srovnávání konkrétních opatření přijatých vládami a podnikatelskou sférou na celostátní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

4.13

5.   Pilíř 3

| 5.1 | EHSV opětovně připomíná svůj návrh, že členské státy by měly být motivovány k vytvoření a rozvíjení sítě „finančních ombudsmanů“, kterou by koordinovala EU. S podporou navrhované pracovní skupiny pro likviditu MSP by tato síť měla využívat vhodnou metodiku pro sledování provádění nových opatření Evropské komise zaměřených na krátkodobou likviditu mikropodniků, která byla navržena na úrovni EU a členských států. Kromě poskytování každodenní podpory MSP při získávání přístupu k finančním prostředkům může tato síť rovněž pomáhat Evropské komisi při shromažďování a analyzování kvalitativních údajů, které by v souladu se zásadami poskytování zpětné vazby od bank umožňovaly zjišťovat, jak zprostředkující banky používají finanční nástroje k oslovování MSP, které finanční zdroje potřebují nejvíce, a proč jim neposkytují úvěry. Síť by také měla urovnávat obecnější spory mezi MSP a bankami, jinými poskytovateli finančních služeb a poskytovateli likvidity. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV vítá úsilí o diverzifikaci zdrojů financování MSP podporou kapitálového financování a využíváním trhů pro růst MSP a hledáním alternativních možností jejich kótování. EHSV žádá Evropskou komisi, aby s aktivní pomocí ze strany organizací MSP zvážila zavedení konkrétních opatření, která se zaměří na vzdělávání manažerů v oblasti výhod a příležitostí, jež jim nabízejí různé možnosti financování, a která jim pomohou vybrat možnost nejlépe odpovídající jejich potřebám a budou propagovat další řešení navržená odborníky „na míru“ MSP. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V souladu se svými postoji, které vyjádřil v minulosti s cílem podpořit a podnítit podnikání žen, EHSV obzvláště vřele vítá návrh Komise zahájit iniciativu pro genderově vyvážené financování, jejímž účelem bude stimulovat financování podniků a fondů řízených ženami a podpořit podnikání žen. Početnější a významnější zastoupení žen, a to i v podnikatelském prostředí, představuje naprosto nezbytnou podmínku pro vybudování Evropy zítřka. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV vítá vytvoření fondu soukromého a veřejného sektoru zaměřeného na primární veřejné nabídky akcií (IPO) a plně podporuje vytvoření nových nástrojů kapitálového a kvazikapitálového financování, financování rizikového kapitálu a sdílení rizik pro MSP. EHSV je přesvědčen, že podpora těchto druhů financování a zajištění jejich dostupnosti jsou obzvláště důležité pro inovativní společnosti s malou a střední tržní kapitalizací. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV uznává, že kótování MSP přináší podnikům nové příležitosti, ale zároveň podotýká, že vzhledem k administrativní zátěži a souvisejícím nákladům mohou této možnosti využít jen některé podniky. Použití akcií bez hlasovacího práva by mohlo představovat dobrý způsob, jak MSP, zejména pak rodinné podniky, pobídnout k využívání kapitálu bez ztráty kontroly nad svým podnikem. Další výzvou je otázka, jak zacházet s kapitálovým financováním stejným způsobem jako s dluhovým financováním. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | I když se příští rozpočet EU logicky zaměří na mobilizování prostředků na investice, neměla by být podceňována hodnota financování činností zaměřených na budování kapacit MSP v celé EU a společných činností, neboť v současné situaci jde o věc obzvláště důležitou. Rozpočet EU má velký význam pro opatření zaměřená na rozvoj dovedností, internacionalizaci, podporu oběhového hospodářství, podnikání, podporu podniků v obtížích a dostupnost veřejných služeb. Iniciativy tohoto druhu mohou přinášet mimořádně velkou návratnost investic pro daňové poplatníky z EU i pro jednotlivé MSP, které z nich mají přímý prospěch, a proto by tyto iniciativy měly být plně zohledněny v revidovaném VFR. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Pokud jde o používání kryptoaktiv a digitálních tokenů ze strany MSP, EHSV vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s organizacemi zastupujícími MSP pozorně sledovala jejich používání. Kryptoaktiva mají totiž unikátní vlastnosti, jimiž se liší od tradičních finančních aktiv, a z toho důvodu představují nové výzvy pro podniky (včetně malých a středních), zejména v oblasti bezpečnosti a vnitřních kontrol. Malé a střední podniky by tedy měly nejprve pochopit rizika a přínosy spojené s kryptoaktivy a vytvořit účinné kontrolní prostředí, které může zajistit bezpečnost. Jelikož kryptoaktiva jsou značně neregulovaná, mohou malé a střední podniky navíc čelit vyšetřování kvůli podvodům, pokud na ně jejich investoři podají žalobu. |
| --- | --- |

5.7

6.   Provádění a angažovanost na straně členských států

| 6.1 | Plná podpora a angažovanost ze strany členských států jsou klíčovým faktorem úspěchu, pokud jde o rychlou realizaci opatření obsažených ve strategii. EHSV se domnívá, že důsledné uplatňování zásady partnerství a úzká spolupráce s vyslanci strategického podnikání, jejichž práce by měla vytvářet přidanou hodnotu, přinese v rámci provádění těchto opatření hmatatelné výsledky. EHSV opětovně zdůrazňuje, že je důležité, aby do tohoto procesu byly úzce zapojeny i organizace zastupující MSP na úrovni EU, členských států i regionů, protože mají přímé vazby na podnikatelskou sféru. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV chápe důvody, proč Evropská komise nezměnila definici MSP, ačkoli existují různé názory na to, do jaké míry tato definice plní svůj účel, a vítá její záměr posoudit konkrétní otázky vznesené v rámci konzultačního procesu a podat o tom zprávu. EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky žádá Evropskou komisi, aby mezitím členským státům pomohla s flexibilní volbou metody provádění. |
| --- | --- |

6.2

7.   MSP v době pandemie COVID-19: snaha o přežití a prosperitu

| 7.1 | Tragické a stále horší dopady pandemie COVID-19 na hospodářské systémy pocítily nejtíživěji MSP, zejména mikropodniky. Obrovské negativní dopady této pandemie zásadně ohrožují systémovou úlohu MSP v rámci hospodářství a dokazují význam úplného a systematického zapojení sociálních partnerů a příslušných organizací občanské společnosti do všech fází rozhodování a do vytváření znalostní a školicí sítě rescEU v rámci současného mechanismu civilní ochrany EU, jak to již EHSV navrhl. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EHSV je otevřen dalším diskusím o novém přístupu, který navrhuje Evropská komise a na jehož základě by podpora měla být poskytována spíše ekosystémům než společnostem podle jejich velikosti. Výbor bere na vědomí, že Evropská komise v současné době uznává 14 ekosystémů, a rád by zdůraznil, že je třeba zajistit účinnou komunikaci a správu, aby byly vyslyšeny hlasy všech zúčastněných stran působících v těchto ekosystémech a aby bylo zajištěno aktivní zapojení organizací zastupujících MSP na úrovni EU, členských států i regionů. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Prioritní krátkodobá nouzová opatření, která jsou pro MSP a zejména pro mikropodniky klíčová, by se měla zaměřit na transparentní a včasné poskytování likvidity se spravedlivou úrokovou sazbou, a to s využitím finančních zprostředkovatelů a bez neopodstatněných překážek a nepřiměřené administrativní zátěže ze strany bank. MSP, které dospějí k závěru, že jejich obchodní model je již zastaralý, si zároveň zaslouží pomoc s řádnou likvidací společnosti a se zahájením nového podnikání. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Podpůrná opatření na úrovni EU se musí co nejrychleji účinným způsobem projevit na úrovni MSP, přičemž jejich provádění musí být pečlivě posuzováno a monitorováno na úrovni EU i členských států, a to na základě vhodného společného mechanismu pro poskytování zpětné vazby, v jehož rámci mohou organizace MSP, finanční zprostředkovatelé a odvětví bankovnictví i úvěrových záruk sdílet své údaje. Cílem je zabránit tomu, aby v situaci naléhavé potřeby likvidity v rámci řemeslného odvětví a MSP docházelo k neopodstatněným zpožděním a svévolným diskrečním rozhodnutím, k nimž by mohly vést existující rozdíly v provádění takových opatření v rámci vnitrostátních úvěrových systémů a ze strany finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Je nezbytné, aby byl vytvořen a plně zprovozněn harmonizovaný a rychlý systém EU umožňující reagovat na problémy v oblasti likvidity, který by se zaměřoval na mikropodniky a malé podniky. EHSV navrhuje, aby Evropská komise zřídila na úrovni EU stálou „Pracovní skupinu odborníků na vysoké úrovni pro likviditu malých a středních podniků“, jejímž cílem by bylo usnadňovat toky likvidity MSP na základě analýz nezávislých a pravidelně poskytovaných údajů a porozumět tak lépe tomu, jak překonat existující překážky bránící likviditě MSP. Hospodářské a finanční údaje a postupy by mohlo pravidelně hodnotit nezávislé monitorovací středisko pro MSP. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby zvážila, zda by bylo možné změnit přílohu III směrnice o DPH s cílem poskytnout členským státům možnost dočasně snížit sazby DPH pro některá z nejvíce postižených odvětví, jako jsou cestovní ruch a s ním související odvětví pohostinství, osoby samostatně výdělečně činné, řemeslné podniky atd. EHSV tyto kroky podporuje, ovšem za podmínky, že tím nevznikne nekalá hospodářská soutěž, a domnívá se, že vzhledem k dočasnosti tohoto opatření bude tato podmínka splněna. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Je nutné přijmout zvláštní podpůrná opatření, která pomohou pracovníkům vrátit se do práce, zejména těm, kteří pracují pro MSP. Tato opatření zahrnují „žlutý pas“, podporu umožňující okamžité zahájení drobných veřejných prací na místní úrovni, informace a rady určené jednotlivcům ohledně toho, jak se chovat a dodržovat hygienická a zdravotní a bezpečnostní opatření k dalšímu snížení rizika nákazy onemocněním COVID-19, a posouzení rizika onemocnění COVID-19, které mají provádět vnitrostátní a externí orgány pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (BOZP), aby bylo zajištěno řádné provádění těchto opatření a aby se snížila zátěž a související náklady. Je velmi důležité zajistit nezbytné osobní ochranné prostředky, které zaměstnancům umožní vrátit se do práce, a zvýšit výrobní kapacitu MSP, kteří tyto prostředky vyrábějí, a za tímto účelem je třeba poskytovat přímé investice a technickou pomoc a přijmout příslušné harmonizované normy. Organizace MSP by měly hrát klíčovou podpůrnou roli v podobě vzájemné výměny protokolů a postupů mezi svými členy, což by usnadnilo obnovení činnosti a zkrátilo čas potřebný k návratu do práce. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | V rámci nedávné změny dočasného rámce pro opatření státní podpory, provedené s ohledem na MSP, bylo vyhověno další žádosti sociálních partnerů EU. Ale i když byly zohledněny zvláštní úlevy poskytnuté společnostem během krize způsobené onemocněním COVID-19, jako jsou odklady platby daní a půjčky, obecné pravidlo de minimis zůstalo beze změny. Odlehlé a venkovské regiony a ostrovy tradičně využívají dopravních subvencí, které mohou snadno tvořit hlavní část prostředků v rámci podpory de minimis. V důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19 nebudou v těchto regionech žádní nebo téměř žádní turisté a k oživení těchto regionů bude nutno využít obnoveného obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Účinné oživení bude vyžadovat obrovské množství veřejných a soukromých investic, které umožní financování dvojí transformace, umožní společnostem zůstat konkurenceschopné a vytvoří podmínky pro zakládání nových podniků. Pro MSP je však obtížné přizpůsobit se během transformace změnám a složitým předpisům. Mají-li být tyto mimořádné investice možné, bude EU muset rozšířit své stávající nástroje financování (VFR, InvestEU, Fond soudržnosti a strukturální fondy, Horizont Evropa, Digitální Evropa atd. a finanční podpora od skupiny EIB plus zavedení ESM), zajistit jejich dlouhodobou flexibilitu a zřídit stálý fond na podporu oživení, který bude členským státům pomáhat se zvládáním nadcházejících výzev. Pro podporu MSP ve finančních potížích v celé Evropě je nanejvýš důležité, aby členské státy plně provedly směrnici o platební neschopnosti, pokud jde o rámce preventivní restrukturalizace, a aby MSP poskytovaly odbornou podporu, která jim pomůže provést ekonomicky udržitelnou reorientaci nebo získat druhou šanci. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EHSV žádá, aby vznikl program EU, který bude organizacím MSP nabízet možnosti budování kapacit a podporu společných činností, aby mohly fungovat jako jednotné kontaktní místo pro informační a technickou pomoc, což bude ve fázi po skončení krize naléhavě nezbytné. Neméně důležité je i to, aby EU financovala volně přístupné vícejazyčné databáze analýz životního cyklu různých skupin produktů, což poskytne MSP, které tyto údaje nemohou generovat samy, možnost vyrábět ekologičtějším způsobem. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Ještě před krizí se organizace MSP zapojily do vývoje a poskytování různých služeb na pomoc MSP ve finančních obtížích, včetně iniciativy včasného varování (Early Warning Europe). V nadcházejících měsících a letech bude tato podpora ještě žádanější. Je třeba urychlit zavádění nástrojů včasného varování, které jsou vymezeny ve směrnici o platební neschopnosti, aby podniky v obtížích měly zajištěn přístup k účinné podpoře. |
| --- | --- |

7.11

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/219

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cestovní ruch a doprava v roce 2020 a v dalších letech

[COM(2020) 550 final]

(2020/C 429/27)

| Zpravodaj: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Panagiotis GKOFAS

| Konzultace | Komise, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 4. 9. 2020 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/2/0 |

Konzultace

Komise, 17. 6. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

4. 9. 2020

Datum přijetí na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/2/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že sdělení Evropské komise COM(2020) 550 final by mělo být strategickým politickým nástrojem pro přehodnocení udržitelného modelu cestovního ruchu a dopravy, který uplatňuje EU. EHSV požaduje, aby byl vypracován komplexní balíček opatření s pokyny a doporučeními, jejichž cílem bude:






  1) | bezpečně obnovit neomezený volný pohyb, koordinovaně opětovně otevřít vnitřní hranice a zrušit na nich kontroly; |
| --- | --- | --- |

1.1

1)

bezpečně obnovit neomezený volný pohyb, koordinovaně opětovně otevřít vnitřní hranice a zrušit na nich kontroly;

| 2) | bezpečně obnovit dopravu a propojení na základě přijetí společné politické rámcové dohody pro všechny členské státy EU;






  — | bezpečně pokračovat v poskytování služeb v oblasti gastronomické turistiky a pohostinství, |
| --- | --- | --- |

2)

bezpečně obnovit dopravu a propojení na základě přijetí společné politické rámcové dohody pro všechny členské státy EU;

—

bezpečně pokračovat v poskytování služeb v oblasti gastronomické turistiky a pohostinství,

| — | nastolit rovnováhu na základě dohody mezi členskými státy EU o bezpečném a společném řízení rozhodování a politik v oblasti hranic a dopravy. Dokud se budou provádět kontroly v souvislosti s onemocněním COVID-19, bude k dispozici dostatečný počet zaměstnanců pro řízení okamžité a rychlé přepravy osob, |
| --- | --- |

—

nastolit rovnováhu na základě dohody mezi členskými státy EU o bezpečném a společném řízení rozhodování a politik v oblasti hranic a dopravy. Dokud se budou provádět kontroly v souvislosti s onemocněním COVID-19, bude k dispozici dostatečný počet zaměstnanců pro řízení okamžité a rychlé přepravy osob,

| — | zajistit financování pro školení pracovníků v hotelech, restauracích, stravovacích zařízeních, muzeích, rekreační plavbě atd., aby mohli náležitě uplatňovat preventivní opatření související s pandemií COVID-19; |
| --- | --- |

—

zajistit financování pro školení pracovníků v hotelech, restauracích, stravovacích zařízeních, muzeích, rekreační plavbě atd., aby mohli náležitě uplatňovat preventivní opatření související s pandemií COVID-19;

| 3) | zajistit, že zdraví a bezpečnost budou za všech okolností – na cestách i jinde – nejvyšší prioritou, protože pouze tak lze znovu získat důvěru v pohyb osob; |
| --- | --- |

3)

zajistit, že zdraví a bezpečnost budou za všech okolností – na cestách i jinde – nejvyšší prioritou, protože pouze tak lze znovu získat důvěru v pohyb osob;

| 4) | přijmout nový formulář pro vyhledávání cestujících (příjezdový formulář) na úrovni EU, protože takový systém by mohl přinést další přidanou hodnotu na unijní úrovni v řadě oblastí:






  — | monitorování na úrovni EU: pokud by všechny členské státy souhlasily se sdílením informací uvedených v novém příjezdovém formuláři a informací o laboratorních výsledcích cestujících, mohli bychom u zdrojů pro testování dosáhnout úspor z rozsahu (1). Pokud by všechny země EU souhlasily s používáním této technologie (jak to již učinily Belgie a Německo) a stejného nového standardního příjezdového formuláře, bylo by na úrovni měst možné vypracovávat spolehlivé odhady a prognózy, z nichž by mohly čerpat politiky v jednotlivých zemích i unijní politiky. Toto úsilí by zviditelnilo úlohu EU – prostřednictvím inovací a spolupráce můžeme dosáhnout společných cílů, jimiž jsou v době krize veřejné zdraví a hospodářská činnost, |
| --- | --- | --- |

4)

přijmout nový formulář pro vyhledávání cestujících (příjezdový formulář) na úrovni EU, protože takový systém by mohl přinést další přidanou hodnotu na unijní úrovni v řadě oblastí:

—

monitorování na úrovni EU: pokud by všechny členské státy souhlasily se sdílením informací uvedených v novém příjezdovém formuláři a informací o laboratorních výsledcích cestujících, mohli bychom u zdrojů pro testování dosáhnout úspor z rozsahu (1). Pokud by všechny země EU souhlasily s používáním této technologie (jak to již učinily Belgie a Německo) a stejného nového standardního příjezdového formuláře, bylo by na úrovni měst možné vypracovávat spolehlivé odhady a prognózy, z nichž by mohly čerpat politiky v jednotlivých zemích i unijní politiky. Toto úsilí by zviditelnilo úlohu EU – prostřednictvím inovací a spolupráce můžeme dosáhnout společných cílů, jimiž jsou v době krize veřejné zdraví a hospodářská činnost,

| — | pas COVID-19: jedním z nejnáročnějších úkolů turistické sezóny bylo potvrzení platnosti testů PCR. Pokud by se všechny členské státy rozhodly používat stejnou platformu pro příjezdové formuláře, pak by všechny akreditované laboratoře mohly prostřednictvím této platformy informovat o výsledcích, a vytvořit tak pas COVID-19 pro všechny cestující, který by byl důvěryhodný a zajistil by minimální riziko cestování; |
| --- | --- |

—

pas COVID-19: jedním z nejnáročnějších úkolů turistické sezóny bylo potvrzení platnosti testů PCR. Pokud by se všechny členské státy rozhodly používat stejnou platformu pro příjezdové formuláře, pak by všechny akreditované laboratoře mohly prostřednictvím této platformy informovat o výsledcích, a vytvořit tak pas COVID-19 pro všechny cestující, který by byl důvěryhodný a zajistil by minimální riziko cestování;

| 5) | vypracovat společný strategický plán EU s cílem pomoci členským státům provádět hospodářská a podpůrná opatření pro malé a střední podniky v oblasti cestovního ruchu, restaurace, hotely, cestovní kanceláře, průvodce cestovního ruchu atd.;






  — | řešit nedostatek likvidity, zejména pomocí přímého financování mikropodniků, obnovit důvěru podniků a zajistit cestovní poukazy, |
| --- | --- | --- |

5)

vypracovat společný strategický plán EU s cílem pomoci členským státům provádět hospodářská a podpůrná opatření pro malé a střední podniky v oblasti cestovního ruchu, restaurace, hotely, cestovní kanceláře, průvodce cestovního ruchu atd.;

—

řešit nedostatek likvidity, zejména pomocí přímého financování mikropodniků, obnovit důvěru podniků a zajistit cestovní poukazy,

| — | zajistit okamžitý přístup k úvěrům a jejich schválení pro všechny členské státy pod dohledem ECB a EU a se zárukami EU a členských států, |
| --- | --- |

—

zajistit okamžitý přístup k úvěrům a jejich schválení pro všechny členské státy pod dohledem ECB a EU a se zárukami EU a členských států,

| — | okamžitě vytvořit evropský mechanismus pro sledování provádění podpůrných opatření pro malé a střední podniky a pracovníky, zejména pokud jde o likviditu, poskytování úvěrů a transparentnost v podpůrných opatřeních; |
| --- | --- |

—

okamžitě vytvořit evropský mechanismus pro sledování provádění podpůrných opatření pro malé a střední podniky a pracovníky, zejména pokud jde o likviditu, poskytování úvěrů a transparentnost v podpůrných opatřeních;

| 6) | posílit a rozšířit nástroj SURE, aby zahrnoval kompenzaci nezaměstnanosti pracovníků a mzdy v malých a středních podnicích; malé a střední podniky by měly být osvobozeny od úhrady části mezd, které vyplácejí, a mělo by se vyžadovat, aby začlenily pracovníky prostřednictvím vnitrostátních programů podporovaných nástrojem SURE; |
| --- | --- |

6)

posílit a rozšířit nástroj SURE, aby zahrnoval kompenzaci nezaměstnanosti pracovníků a mzdy v malých a středních podnicích; malé a střední podniky by měly být osvobozeny od úhrady části mezd, které vyplácejí, a mělo by se vyžadovat, aby začlenily pracovníky prostřednictvím vnitrostátních programů podporovaných nástrojem SURE;

| 7) | evropské orgány a vnitrostátní instituce příslušné k zavádění nástroje SURE by měly řádně konzultovat organizace malých a středních podniků; |
| --- | --- |

7)

evropské orgány a vnitrostátní instituce příslušné k zavádění nástroje SURE by měly řádně konzultovat organizace malých a středních podniků;

| 8) | nástroj SURE by měl plně pokrývat mzdy a příspěvky na sociální zabezpečení pracovníků v cestovním ruchu a dopravě, kteří kvůli pandemii přišli o práci, například v oblasti cateringu, hotelů, leteckých společností, výletních lodí, turistických autobusů, letišť, přístavních terminálů, rekreační plavby a průvodců cestovního ruchu, a to nejméně do 30. června 2021; |
| --- | --- |

8)

nástroj SURE by měl plně pokrývat mzdy a příspěvky na sociální zabezpečení pracovníků v cestovním ruchu a dopravě, kteří kvůli pandemii přišli o práci, například v oblasti cateringu, hotelů, leteckých společností, výletních lodí, turistických autobusů, letišť, přístavních terminálů, rekreační plavby a průvodců cestovního ruchu, a to nejméně do 30. června 2021;

| 9) | stanovit daňové úlevy s moratoriem na daňové povinnosti a vytvořit na období 2020–2024 ad hoc balíček daňových pobídek v oblasti cestovního ruchu a dopravy pro všechny malé a střední podniky působící v oblasti cestovního ruchu. EHSV se domnívá, že v rámci harmonizovaného systému DPH v EU by měla být uplatňována snížená sazba DPH na hotely, restaurace, cestovní služby, rekreační plavbu (pronájem lodí, přístaviště), autobusy, turistické průvodce atd. Taková opatření by však měla být podmíněna zachováním práv pracovníků a poskytnutím záruk, že nedojde k propouštění. Kromě toho by jakákoli finanční podpora, např. státní podpora, půjčky nebo osvobození od daně, měla být poskytnuta pouze podnikům, které:






  — | zachovávají zaměstnanost / vytvářejí důstojná pracovní místa a dodržují práva pracovníků, |
| --- | --- | --- |

9)

stanovit daňové úlevy s moratoriem na daňové povinnosti a vytvořit na období 2020–2024 ad hoc balíček daňových pobídek v oblasti cestovního ruchu a dopravy pro všechny malé a střední podniky působící v oblasti cestovního ruchu. EHSV se domnívá, že v rámci harmonizovaného systému DPH v EU by měla být uplatňována snížená sazba DPH na hotely, restaurace, cestovní služby, rekreační plavbu (pronájem lodí, přístaviště), autobusy, turistické průvodce atd. Taková opatření by však měla být podmíněna zachováním práv pracovníků a poskytnutím záruk, že nedojde k propouštění. Kromě toho by jakákoli finanční podpora, např. státní podpora, půjčky nebo osvobození od daně, měla být poskytnuta pouze podnikům, které:

—

zachovávají zaměstnanost / vytvářejí důstojná pracovní místa a dodržují práva pracovníků,

| — | nejsou registrovány v daňových rájích a vždy platily svůj spravedlivý díl daní a sociálních příspěvků; |
| --- | --- |

—

nejsou registrovány v daňových rájích a vždy platily svůj spravedlivý díl daní a sociálních příspěvků;

| 10) | regulovat ekonomiku sdílení v cestovním ruchu a zejména v oblasti průvodců cestovního ruchu; vyzvat vlády členských států k regulaci ekonomiky sdílení v oblasti průvodců cestovního ruchu a uplatňovat legislativní a správní opatření navržená k zajištění rovných podmínek; |
| --- | --- |

10)

regulovat ekonomiku sdílení v cestovním ruchu a zejména v oblasti průvodců cestovního ruchu; vyzvat vlády členských států k regulaci ekonomiky sdílení v oblasti průvodců cestovního ruchu a uplatňovat legislativní a správní opatření navržená k zajištění rovných podmínek;

| 11) | veškeré podpůrné programy v rámci politiky v oblasti likvidity a měnové a daňové politiky pro hotely, restaurace, průvodce cestovního ruchu, autobusy, cestovní agentury, rekreační plavbu atd. a osoby samostatně výdělečně činné by v souladu se Světovou radou cestování a cestovního ruchu (WTTC) měly pokračovat nejméně deset měsíců poté, co se život vrátí do normální situace. |
| --- | --- |

11)

veškeré podpůrné programy v rámci politiky v oblasti likvidity a měnové a daňové politiky pro hotely, restaurace, průvodce cestovního ruchu, autobusy, cestovní agentury, rekreační plavbu atd. a osoby samostatně výdělečně činné by v souladu se Světovou radou cestování a cestovního ruchu (WTTC) měly pokračovat nejméně deset měsíců poté, co se život vrátí do normální situace.

| 1.2 | Protože se měnová a daňová politika Euroskupiny / Evropské rady / ECB nepřenáší souměrně do všech členských států, zejména do států nejzranitelnějších a nejvíce zasažených, musí Komise zesílit svou úlohu strážkyně Smluv a zabezpečit souměrné oživení jednotného trhu následovně:






  a) | vydat pokyny pro vlády a banky ohledně toho, jak podpořit odvětví cestovního ruchu a pohostinství a zajistit vhodnou pomoc (např. pomocí společných pracovních skupin věnovaných jednotlivým státům, které budou tvořit úředníci Komise a EHSV); |
| --- | --- | --- |

1.2

a)

vydat pokyny pro vlády a banky ohledně toho, jak podpořit odvětví cestovního ruchu a pohostinství a zajistit vhodnou pomoc (např. pomocí společných pracovních skupin věnovaných jednotlivým státům, které budou tvořit úředníci Komise a EHSV);

| b) | prosazovat řádné provádění politiky schválené Evropskou radou prostřednictvím politiky „veřejného zahanbení“. Komise musí zdůraznit a přesně určit sporné bankovní postupy nebo rozhodnutí vlád jdoucí proti doporučením pro jednotlivé země, a také vně i procyklicky ve vztahu k evropskému semestru pro koordinaci hospodářských politik; |
| --- | --- |

b)

prosazovat řádné provádění politiky schválené Evropskou radou prostřednictvím politiky „veřejného zahanbení“. Komise musí zdůraznit a přesně určit sporné bankovní postupy nebo rozhodnutí vlád jdoucí proti doporučením pro jednotlivé země, a také vně i procyklicky ve vztahu k evropskému semestru pro koordinaci hospodářských politik;

| c) | je nezbytně nutná gentlemanská dohoda o leteckých společnostech dojednaná a monitorovaná Evropskou komisí, příslušnými vnitrostátními orgány, zastupujícími hospodářskými a sociálními partnery a organizacemi zastupujícími spotřebitele a cestující, aby se zabránilo bezohlednému chování; |
| --- | --- |

c)

je nezbytně nutná gentlemanská dohoda o leteckých společnostech dojednaná a monitorovaná Evropskou komisí, příslušnými vnitrostátními orgány, zastupujícími hospodářskými a sociálními partnery a organizacemi zastupujícími spotřebitele a cestující, aby se zabránilo bezohlednému chování;

| d) | poskytnout daňové úlevy pro malé a střední podniky v odvětví cestovního ruchu, s moratoriem na daňové povinnosti a pozastavením opožděných daňových závazků vzniklých do 31. prosince 2020 a vytvořením dostatečných splátkových opatření od 1. dubna 2021. |
| --- | --- |

d)

poskytnout daňové úlevy pro malé a střední podniky v odvětví cestovního ruchu, s moratoriem na daňové povinnosti a pozastavením opožděných daňových závazků vzniklých do 31. prosince 2020 a vytvořením dostatečných splátkových opatření od 1. dubna 2021.

| 1.3 | Vzhledem k nedostatku údajů o rozvoji a situaci podniků v oblasti cestovního ruchu vytvořil EHSV on-line dotazník, jenž by měl pomoci lépe posoudit návrhy obsažené v tomto stanovisku. Dotazník zodpovědělo více než 170 organizací z celé EU, které zastupují přibližně 3 500 000 členů z odvětví cestovního ruchu, včetně restaurací a pohostinství, hotelů a ubytovacích služeb, agentur cestovního ruchu, volnočasového odvětví, rekreační plavby, turistických průvodců, dopravních služeb atd. Hlavní údaje, které z dotazníku vyplynuly, jsou následující:






  — | 88 % respondentů uvedlo, že pandemie na ně měla velmi negativní dopad, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

88 % respondentů uvedlo, že pandemie na ně měla velmi negativní dopad,

| — | podle 81 % respondentů bude mít krize pro odvětví, které zastupují, dlouhodobé důsledky, |
| --- | --- |

—

podle 81 % respondentů bude mít krize pro odvětví, které zastupují, dlouhodobé důsledky,

| — | téměř 55 % respondentů uvedlo, že odvětví, které zastupují, velmi pravděpodobně nepřežije rok 2021 (pro 45 % je to pravděpodobné a pro 10 % velmi pravděpodobné), |
| --- | --- |

—

téměř 55 % respondentů uvedlo, že odvětví, které zastupují, velmi pravděpodobně nepřežije rok 2021 (pro 45 % je to pravděpodobné a pro 10 % velmi pravděpodobné),

| — | podle 77 % respondentů se míra zaměstnanosti v odvětví, které zastupují, v roce 2020 snížila, |
| --- | --- |

—

podle 77 % respondentů se míra zaměstnanosti v odvětví, které zastupují, v roce 2020 snížila,

| — | míra obratu podniků se v roce 2020 snížila u 90 % respondentů (u 49 % respondentů to bylo o více než 70 %), |
| --- | --- |

—

míra obratu podniků se v roce 2020 snížila u 90 % respondentů (u 49 % respondentů to bylo o více než 70 %),

| — | 51 % respondentů očekává, že krize skončí po roce 2021, |
| --- | --- |

—

51 % respondentů očekává, že krize skončí po roce 2021,

| — | 73 % respondentů uvedlo, že odvětví, které zastupují, bude potřebovat více než jeden rok, aby obnovilo svou hospodářskou výkonnost a důvěru ve vnitřní trh a v mezinárodní toky cestovního ruchu, |
| --- | --- |

—

73 % respondentů uvedlo, že odvětví, které zastupují, bude potřebovat více než jeden rok, aby obnovilo svou hospodářskou výkonnost a důvěru ve vnitřní trh a v mezinárodní toky cestovního ruchu,

| — | podle respondentů jsou vnitrostátní a evropské politické priority pro odvětví cestovního ruchu následující: vakcína proti COVID-19 (podle 66 % respondentů), přímé financování / režimy finanční podpory (63 %), zdravotní protokoly (56 %) a odklady daní (45 %). |
| --- | --- |

—

podle respondentů jsou vnitrostátní a evropské politické priority pro odvětví cestovního ruchu následující: vakcína proti COVID-19 (podle 66 % respondentů), přímé financování / režimy finanční podpory (63 %), zdravotní protokoly (56 %) a odklady daní (45 %).

| 1.4 | K vyjednávání o aktualizovaných odvětvových kolektivních smlouvách v oblasti cestovního ruchu a dopravy, do něhož budou zapojeny malé a střední podniky a zastupitelské organizace malých a středních podniků, jež byly nejvíce zasaženy pandemií COVID-19, je nutný intenzivní sociální dialog a významná politická agenda. |
| --- | --- |

1.4

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Rozšíření onemocnění COVID-19 ochromilo odvětví cestovního ruchu, přičemž po sobě zanechalo cestovatele snažící se vrátit domů a poničilo hospodářství, která jsou na cestovním ruchu silně závislá. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Odvětví cestovního ruchu EU zaměstnává okolo 22,6 milionu osob (2). Představuje 11,2 % celkové zaměstnanosti v EU, v roce 2019 přispělo 9,5 % k HDP EU, v roce 2018 bylo v EU-27 celkem 600 154 zařízení cestovního ruchu a poptávka po přenocování v turistickém ubytování je přibližně 1 326 049 994 nocí. V mnoha členských státech, evropských regionech a městech cestovní ruch významně přispívá k budování hospodářské a sociální struktury. Kromě toho poskytuje velmi potřebná pracovní místa a příjmy, často zejména v oblastech bez jiných zdrojů zaměstnání a za využití pracovníků s nízkou kvalifikací (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Odhaduje se, že odvětví cestovního ruchu EU, které zaměstnává okolo 13 milionů lidí (4), ztrácí v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 příjmy ve výši okolo 1 miliardy EUR za měsíc. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V mnoha dalších oblíbených destinacích cestovního ruchu jsou hotely opuštěné a restaurace, bary, turistické atrakce, přístaviště, muzea a centra byly uzavřeny. Situace je obzvláště obtížná v několika zemích EU, které jsou hlavními destinacemi cestovního ruchu, jako je Itálie, Řecko, Portugalsko, Malta, Kypr, Španělsko a Francie. Itálie by letos mohla přijít přibližně o 60 % svých turistů. Světová rada cestování a cestovního ruchu (WTTC) předpovídá, že trh v oblasti cestování a cestovního ruchu by v roce 2020 mohl ztratit 75 milionů pracovních míst na celém světě a 6,4 milionu pracovních míst v EU (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mezinárodní sdružení leteckých dopravců (IATA) uvádí, že celosvětová letecká doprava by v roce 2020 mohla přijít o více než 252 miliard USD (228 miliard EUR). K 30. červnu byly zrušeny 2 miliony letů osobní letecké přepravy. Ve Francii byla obsazenost hotelů dne 17. března 3,3 % (oproti 65,3 % dne 26. února). K 30. květnu byly uzavřeny restaurace a bary téměř ve všech členských státech EU s výjimkou Švédska. Hotely, restaurace, bary a přístaviště propustily trvale nebo dočasně tisíce pracovníků. Evropské železnice přišly na vrcholu krize o 90 % cestujících a využití jejich kapacit je stále nízké. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Je třeba zohlednit skutečnost, že pandemie má dopad i na odvětví, která s odvětvím cestovního ruchu souvisejí. Jde například o výrobu vybavení pro volnočasové aktivity (například výrobu plavidel). Těmto odvětvím by měla být poskytnuta podpora, a to propagováním cestovního ruchu a vytvářením příležitostí v oblasti mezinárodního obchodu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ekosystém evropského cestovního ruchu zahrnuje celou řadu oblastí, jako jsou cestování, doprava, ubytování, strava, pozemní i vodní rekreace, kultura a příroda. Přímo či nepřímo tento ekosystém přispívá k HDP EU téměř 10 % a v roce 2018 učinil EU hlavní destinací cestovního ruchu na světě s 563 miliony mezinárodních příjezdů a 30 % celosvětových příjmů (zdroj: EK). S 30 % mezinárodních příjezdů v roce 2018 je EU hlavní destinací cestovního ruchu na světě (zdroj: EK). Složení těchto mezinárodních toků by se mohlo využít k navržení vhodné krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé strategie a programu EU. |
| --- | --- |

2.7

3.   PILÍŘ I: Udržitelnost cestovního ruchu a dopravy

| 3.1 | EHSV se domnívá, že toto sdělení by mělo být prvním krokem v příští generaci politik a programů EU v oblasti udržitelného cestovního ruchu. Mělo by spojit potřeby a problémy malých a středních podniků a pracovníků s cílem obnovit důvěru veřejnosti coby turistů a spotřebitelů. Mělo by hájit zdravotní a bezpečnostní práva a normy a zajistit udržitelnost a likviditu podniků v souvislosti s obnovenou evropskou strategií pro malé a střední podniky pro rok 2030 v souladu se zásadami iniciativy „Small Business Act“. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV se nedomnívá, že by bylo reálné za účelem řešení nejvážnější krize, která kdy zasáhla odvětví cestovního ruchu a dopravy EU, pouze přijmout přístup „zpět k normální situaci“. Požaduje úplné přepracování těchto politik za účelem obnovy důvěry a stability podniků a pracovníků, a to prostřednictvím přijetí paktu solidarity EU příští generace pro udržitelný cestovní ruch do roku 2030. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV se domnívá, že máme nyní příležitost zajistit spravedlivé oživení a znovu rychle vybudovat naše hospodářství, aby byla ekologičtější, spravedlivější a odolnější vůči budoucím otřesům. Příspěvek integračního plánu EU k evropskému modelu rozvoje udržitelného cestovního ruchu a dopravy je třeba revidovat, přičemž je třeba zabránit veškerým opatřením, která představují riziko dalšího roztříštění a nespravedlivých podmínek/postupů na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Spravedlivá a udržitelná obnova v odvětví cestovního ruchu vyžaduje:






  1) | zohlednění evropských cílů do roku 2050 týkajících se uhlíkové neutrality v souladu s cíli Pařížské dohody (závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019). |
| --- | --- | --- |

3.4

1)

zohlednění evropských cílů do roku 2050 týkajících se uhlíkové neutrality v souladu s cíli Pařížské dohody (závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019).

| 2) | EHSV se domnívá, že za účelem přispění k dosažení těchto cílů je nezbytné nejdříve vyřešit otázku druhů dopravy tím, že se podpoří pomalá a neznečišťující mobilita, jako je jízda na kole a železniční doprava. |
| --- | --- |

2)

EHSV se domnívá, že za účelem přispění k dosažení těchto cílů je nezbytné nejdříve vyřešit otázku druhů dopravy tím, že se podpoří pomalá a neznečišťující mobilita, jako je jízda na kole a železniční doprava.

| 3) | Pokud jde o turistické ubytování, EHSV doporučuje podpořit renovaci a používat pro toto ubytování ekoznačku EU. Tato zařízení je třeba vybídnout, aby zveřejňovala svou spotřebu energie a uhlíkový dopad. |
| --- | --- |

3)

Pokud jde o turistické ubytování, EHSV doporučuje podpořit renovaci a používat pro toto ubytování ekoznačku EU. Tato zařízení je třeba vybídnout, aby zveřejňovala svou spotřebu energie a uhlíkový dopad.

| 4) | Aby se snížily emise CO2 v cestovním ruchu, EHSV rozhodně podporuje používání místních potravinových produktů a dalších spotřebních materiálů, které lze recyklovat. |
| --- | --- |

4)

Aby se snížily emise CO2 v cestovním ruchu, EHSV rozhodně podporuje používání místních potravinových produktů a dalších spotřebních materiálů, které lze recyklovat.

| 5) | Aby byly doplněny chybějící informace a údaje o mezinárodních tocích cestovního ruchu směřujících do EU jako turistické destinace, EHSV navrhuje, aby bylo vytvořeno nezávislé středisko pro sledování udržitelného cestovního ruchu. |
| --- | --- |

5)

Aby byly doplněny chybějící informace a údaje o mezinárodních tocích cestovního ruchu směřujících do EU jako turistické destinace, EHSV navrhuje, aby bylo vytvořeno nezávislé středisko pro sledování udržitelného cestovního ruchu.

| 3.5 | Odpovědní provozovatelé cestovního ruchu se musí zavázat k tomu, že budou zveřejňovat uhlíkovou stopu dovolených a aktivit, které nabízejí. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Je třeba, aby byly v rámci plánu EU a vnitrostátních plánů na podporu oživení vyčleněny dostatečné prostředky na provedení ekologické a digitální transformace odvětví cestovního ruchu a jeho infrastruktury díky investicím, které umožní uskutečnit záměr zvýšit atraktivitu cestovního ruchu pro spotřebitele a budou mít pro podniky působící v tomto odvětví skutečný přínos. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV se domnívá, že spravedlivý cestovní ruch je založen na sociálně odpovědném podnikání, které poskytuje kvalitní pracovní místa. To vyžaduje vytvoření cestovního ruchu, který nebude sezónní a bude schopen zajistit udržitelná pracovní místa. Za tím účelem musí Evropská komise podpořit iniciativy a projekty, jež splňují tato kritéria. Je třeba vypracovat evropské studie o sociálních a environmentálních nákladech neudržitelného cestovního ruchu. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V souvislosti s uplatňováním pravidel pro omezení fyzického kontaktu vyhledávají spotřebitelé ve stále větší míře ty segmenty odvětví cestovního ruchu, které nemají masový charakter (patří sem například provozování aktivit na čerstvém vzduchu či rekreační plavba). Tyto spotřebitelské trendy skýtají možnost urychlit oživení evropského odvětví cestovního ruchu v širším pojetí a také zaměstnanosti. Je třeba tyto segmenty podpořit, zejména v případech, kdy tyto aktivity mohou probíhat v regionálním, vnitrostátním či evropském kontextu. Rekreační plavba přináší v celé Evropě spoustu různých příležitostí, co se týče ostrovů, řek, kanálů, jezer a pobřežních oblastí. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV se domnívá, že by v rámci harmonizovaného unijního systému DPH měla být v hotelech, restauracích, cestovních službách, rekreační plavbě (pronájem plavidel, provozování přístavišť), autobusech, pro průvodce cestovního ruchu atd. uplatňována snížená DPH. V případě potřeby by mělo být rovněž možné rychle upravit směrnici o DPH tak, aby byl zaručen rovný přístup ve vztahu ke všem segmentům odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pandemie těžce zasáhla odvětví autokarové dopravy, v němž působí velký počet malých a středních podniků. Obrat mnoha společností provozujících autokarovou dopravu klesl na 0–10 % výše obratu ve stejném období minulého roku. EU má nyní možnost tomuto odvětví pomoci tím, že se bude řídit návrhy, které předložila, včetně harmonizovaných právních předpisů pro nízkoemisní zóny v EU a jednotného kontaktního místa pro vracení DPH. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V této souvislosti je třeba přijmout opatření, která pomohou mezinárodnímu, kontinentálnímu a vnitrostátnímu cestovnímu ruchu pokračovat v jeho fungování v zájmu širokých odvětví hospodářství EU. Železnice mohou přispívat k rozvoji turistických destinací, které nemají vhodné letecké spojení, otevírat nové trasy a podporovat nové hodnotové řetězce. Pro evropské železnice jde o příležitost, jak naplnit rostoucí poptávku klimaticky uvědomělých turistů na trhu,. Rok železnice by měl být příležitostí k informování veřejnosti o udržitelném cestovním ruchu a nových turistických trasách, které mohou evropští občané objevit díky železničním spojením. V této souvislosti by měl být Evropský rok železnice také příležitostí k tomu, aby se dostalo větší publicity historickým a vyhlídkovým železničním tratím v celé Evropě a byla o nich lépe informována veřejnost (6). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Značný počet mladých Evropanů z různých důvodů nikdy necestoval po Evropě, anebo jen zřídka. Ačkoli existují výměnné vzdělávací programy, EU nedávno spustila nástroj, který všem Evropanům umožní získat zkušenosti s cestováním, a lépe tak propojí mladé lidi s evropskou identitou, zvýší jejich povědomí o základních hodnotách Evropské unie a seznámí je s udržitelným a čistým způsobem dopravy. DiscoverEU je iniciativa Evropské unie, která dává lidem příležitost objevit Evropu prostřednictvím zkušeností nabytých učením. Díky cestování převážně po železnici (existují výjimky, které umožní účast lidí žijících na ostrovech nebo v odlehlých oblastech) mohou mladí Evropané objevovat Evropu a její města (7). |
| --- | --- |

3.12

4.   PILÍŘ II: Likvidita, oživení v oblasti zaměstnanosti a obnova důvěry podniků

| 4.1 | Je důležité podpořit oživení a krátkodobou, střednědobou a dlouhodobou likviditu evropských společností v oblasti cestovního ruchu, zejména mikropodniků a malých podniků. To by se mělo částečně provést tím, že se okamžitě zřídí pracovní skupina EU pro likviditu, jež by měla být schopna posuzovat účinnost dotčených opatření, částečně tím, že se zajistí transparentnost ohledně neoprávněných zamítnutí a opožděných poskytnutí úvěru a zbytečné byrokratické zátěže, a částečně tím, že se přijmou vhodná nápravná opatření týkající se Evropského investičního fondu, nových insolvenčních řízení a vnitrostátních veřejných ochránců práv. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pokud jde o průvodce cestovního ruchu, EU musí zajistit rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu cestovního ruchu mezi profesí průvodců cestovního ruchu a nezákonně působícími organizátory cest a „průvodci“. EHSV vyzývá Evropskou komisi coby strážkyni Smluv, aby zajistila vyvážený rozvoj ekonomiky sdílení EU (8)
  v členských státech, jak je uvedeno v informační zprávě Evropského parlamentu ze dne 16. listopadu 2016, který představuje evropský program pro ekonomiku sdílení pro služby průvodců cestovního ruchu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Bankovnictví, likvidita a finanční politiky nebyly náležitě zvládnuty. Některé banky (například v Řecku) se rozhodují využívat kvantitativní uvolňování (transakce PEPP prováděná ECB) k upevnění svého postavení, a nikoli k podpoře reálného trhu. Tyto banky poskytují úvěry životaschopným a nezasaženým podnikům (jako jsou supermarkety) a nepodstupují riziko tím, že by poskytovaly úvěry zranitelným odvětvím, jako je cestovní ruch a služby. Restaurace, kavárny, hotely, autobusy atd. již nejsou na seznamech dlužníků bank – banky žádají za své půjčky záruky, které tyto podniky nemohou poskytnout, a to dokonce ani ty, jimž by banky půjčily. Úroková sazba je navzdory veškerým zárukám a subvencím ze strany ECB vyšší než 4,5 %. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Zaměstnanost v odvětví cestovního ruchu EU vyžaduje harmonizovaný a moderní přístup, jehož základem budou vnitrostátní sociální partneři a sjednocené postupy. Aby se zabránilo nezaměstnanosti a ztrátě vyškolených pracovníků, je třeba dohodnout na vnitrostátní úrovni mezi odpovědnými vládami a sociálními partnery krátkodobá pracovní opatření. Měli bychom rovněž zohlednit skutečnost, že ve velkých městech, kde v současnosti veřejné a soukromé kanceláře podporují opatření ohledně práce z domova, existuje nebezpečí, že by většina restaurací, hospod, barů a kaváren mohla zavřít. Jsou zapotřebí politická opatření a opatření v oblasti zaměstnanosti, aby se zabránilo trvalým uzavíráním v centrech měst a okolních oblastech. Práce z domova (práce na dálku) se navíc nesmí stát náhražkou dlouhodobé rozsáhlé mobility evropských pracovních sil. Omezení počtu evropských konferencí, veletrhů, kongresů a služebních cest by v Evropě vedlo k obrovské ztrátě pracovních míst, malých a středních podniků, know-how, kreativity a inovačních partnerství a k rozšíření uvažování na národním základě. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Mělo by se podporovat pořádání veletrhů, které jsou velmi důležité pro odvětví cestovního ruchu a navazující odvětví a zároveň jsou samy o sobě významným zdrojem cestovního ruchu, cestování a zaměstnanosti. Za tímto účelem by měly být vypracovány pokyny, aby bylo možné pořádat veletrhy bezpečně a získat na jejich pořádání finanční prostředky z EU a členských států. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Odvětví cestovního ruchu, plnění očekávání. Všechny dostupné údaje naznačují, že tato sezóna je ztracena. Příjezdy turistů ani zdaleka nevyváží provozní náklady tohoto odvětví. Všechny podniky utrpí obrovské ztráty, což ohrozí jejich životaschopnost. Trojitý balíček Euroskupiny (balíčky SURE 100, EIB 200 a ESM 250 miliard) nestačí a/nebo vlády špatně provádějí přenos politik. Například v Řecku se vláda rozhodla nevyužít Evropský mechanismus stability a další dva prvky zaostávají: nedostatečné zacílení, nedostatek finančních prostředků, nedostatečný impuls. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Evropské odvětví cestovního ruchu by mělo být propagováno uvnitř EU i mimo ni prostřednictvím komplexní marketingové a komunikační kampaně, aby se tak podpořilo jeho oživení. Evropský rok udržitelného cestovního ruchu v roce 2021 nebo 2022 by vytvořil celounijní rámec a umožnil by zahájit aktivity napříč EU. |
| --- | --- |

4.7

5.   PILÍŘ III: Datové znalostní sítě a připravenost, zdraví a bezpečnost, zmírnění rizik a připravenost

| 5.1 | EHSV se domnívá, že na základě pandemie onemocnění COVID-19 a zkušeností, které získaly členské státy čelící obtížím při koordinaci přeshraničních a společných politik, je v odvětvích cestovního ruchu a dopravy zapotřebí účinnější koordinovaný přístup. Toho by bylo možné dosáhnout vypracováním pilotních školicích programů pro účinnou společnou připravenost a reakci, přičemž by se využily evropské znalostní sítě otevřené sociálním partnerům a organizacím občanské společnosti, a to každoročně až do roku 2024. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV se domnívá, že je nezbytné zajistit, aby vnitrostátní platformy pro zmírňování rizik v rámci mechanismu civilní ochrany Unie v sendajském rámci OSN nabyly účinku rychleji. Žádá proto Evropskou komisi a členské státy (plán pro vnitrostátní koordinaci pomoci při mimořádných událostech), hospodářské a sociální partnery a vědecké orgány, aby odvětví cestovního ruchu a mobility zahrnovaly do společných pilotních projektů během krize spojené s onemocněním COVID-19 i po této krizi a do evropské sítě pro odbornou přípravu s cílem připravit reakci EU. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Aby byly k dispozici evropské, harmonizované a aktuální údaje o cestovním ruchu, dopravní mobilitě, překážkách na trhu a osvědčených postupech, EHSV žádá Evropskou komisi, aby vytvořila zvláštní programy a regionální pilotní projekty v partnerství s EU a vnitrostátními sociálními partnery a akademickými a nezávislými výzkumnými sítěmi, čímž se sdruží zdroje na výzkum a odbornou přípravu. Kromě toho EHSV žádá Evropskou komisi, aby v zájmu lepší koordinace obnovy EU coby mezinárodní turistické destinace na celosvětové úrovni a přilákání přímých zahraničních investic vybídla členské státy, aby podporovaly specifické programy a společné pilotní iniciativy. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Klíčovou roli v opětovném propojení regionů a členských států mohou sehrát přeshraniční trasy pro turistiku a volnočasové aktivity, jež rovněž poskytnou možnosti pro rozvoj cestovního ruchu v méně rozvinutých regionech. Jako příklad lze uvést síť EuroVelo, podle jejíhož vzoru by se trasy měly s podporou finančních prostředků EU rozšiřovat do dalších oblastí a měly by být rozsáhle propagovány mezi spotřebiteli (např. trasy v oblasti rekreační plavby). |
| --- | --- |

5.4

6.   PILÍŘ IV: Správa a zdroje: politiky příští generace v oblasti udržitelného cestovního ruchu a dopravy

| 6.1 | EHSV vítá naléhavé a nezbytné sdělení o evropském cestovním ruchu a dopravě v roce 2020 a v dalších letech (9). Získané zkušenosti by měly vést instituce a členské státy EU k tomu, aby dobrovolně přehodnotily současné politiky v oblasti cestovního ruchu a dopravy na základě nových sdílených kompetencí EU, a to prostřednictvím posílené spolupráce zúčastněných vlád a orgánů na více úrovních. Toho by bylo možné dosáhnout aktivním zapojením EU a vnitrostátních sociálních partnerů a poradních institucí a vyhlášením Evropského roku věnovaného udržitelnému cestovnímu ruchu. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EHSV zdůrazňuje, že je naléhavě nutná účinná střednědobá a dlouhodobá politika EU, aby se obnovila důvěra jednotlivců a celé společnosti v možnost bezpečného cestování po celé Evropské unii. Tato politika musí pokrývat ostatní ekosystémy cestovního ruchu EU, jako je ubytování, strava, zdraví a bezpečnost, obchod, telekomunikace a zemědělství. Cestovní ruch a doprava v EU je jedním z ekosystémů, které byly nejvíce postiženy onemocněním COVID-19. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EHSV v zájmu obnovení důvěry a opětovného nastartování a navýšení cestovního ruchu podporuje využití interního „zdravotního pasu EU“ (na bázi formuláře pro vyhledávání cestujících a kódů QR) a interoperabilní vícejazyčné platformy EU pro zdravotní asistenci. Lidé by mohli používat kódy QR k tomu, aby získali přístup k informacím a zdravotnickým službám v navštívené zemi a v mimořádných situacích přístup k systémům zdravotní péče a sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Příjezdový formulář, jehož smyslem je testování a sdílení údajů na úrovni EU, byl v Řecku zaveden pro návštěvníky z Evropské unie a několika dalších zemí jako strategie pro nalezení vyváženého kompromisu mezi veřejným zdravím, epidemiologickým dozorem a socioekonomickými přínosy spojenými s pohybem cestujících. Tento formulář se opírá o dva pilíře:






  1. | účinný dohled založený na datech: testování je při zavádění strategií ke zmírňování důsledků v situaci globální pandemie nejdůležitější složkou. Testy jsou cenným zdrojem a je nanejvýš důležité je účinně využívat ke shromažďování údajů, předvídání šíření nákazy a navrhování harmonizovaných politik obecného zájmu; |
| --- | --- | --- |

6.4

1.

účinný dohled založený na datech: testování je při zavádění strategií ke zmírňování důsledků v situaci globální pandemie nejdůležitější složkou. Testy jsou cenným zdrojem a je nanejvýš důležité je účinně využívat ke shromažďování údajů, předvídání šíření nákazy a navrhování harmonizovaných politik obecného zájmu;

| 2. | účinné trasování: okamžitá komunikace s potvrzenými pozitivními případy a trasování kontaktů je jednou z mála účinných alternativ omezení volného pohybu osob. |
| --- | --- |

2.

účinné trasování: okamžitá komunikace s potvrzenými pozitivními případy a trasování kontaktů je jednou z mála účinných alternativ omezení volného pohybu osob.

| 6.5 | EHSV vyzývá všechny příslušné evropské a vnitrostátní instituce, aby ihned po nouzové fázi vypracovaly víceletý akční plán EU. Tento akční plán musí zcela přehodnotit tvorbu politik EU v oblasti cestovního ruchu a dopravy a usnadnit koordinaci cestovního ruchu na vnitřním trhu a mezinárodních toků cestovního ruchu ve světě. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | S ohledem na tyto dva pilíře byl vytvořen on-line příjezdový formulář, který společně s nástrojem umělé inteligence EVA umožňuje:






  a) | cílené testování založené na charakteristikách cestujícího (země a stát bydliště, navštívené země, věk a pohlaví), které maximalizuje účinnost testovacích zdrojů, a |
| --- | --- | --- |

6.6

a)

cílené testování založené na charakteristikách cestujícího (země a stát bydliště, navštívené země, věk a pohlaví), které maximalizuje účinnost testovacích zdrojů, a

| b) | rychlé trasování na základě kontaktních údajů, informací o cíli cesty atd. poskytnutých samotným cestujícím. |
| --- | --- |

b)

rychlé trasování na základě kontaktních údajů, informací o cíli cesty atd. poskytnutých samotným cestujícím.

| 6.7 | EHSV vítá a plně podporuje návrhy stanovené ve sdělení a střednědobý až dlouhodobý pohled, který zvolila Evropská komise v rámci plánu EU příští generace a celkového rozpočtu EU na období 2021–2027, který bude vyžadovat vhodná rozpočtová opatření. Tato opatření by se měla zejména zaměřit na provádění příští generace politik a programů v oblasti udržitelného cestovního ruchu, včetně vnitrostátních podnikatelských plánů pro odvětví cestovního ruchu zaměřených na budování kapacit u malých a středních podniků, zastupujících organizací a sociálních partnerů, přičemž by měla dostatečně zohlednit ostatní priority EU, které nejsou nutně spojeny s pandemií. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Bezohledné postupy leteckých společností: cestující za rekreačními i obchodními účely přicházejí o peníze, když letecké společnosti rezervují lety, které jsou krátce po zaplacení zrušeny. Letecké společnosti se na místě rozhodují, zda zachovají nebo zruší trasy, lety a termíny, aniž by předem varovaly své zákazníky. Zákazníci jsou v zajetí praktik poukazů a přesměrování. Vrácení peněz trvá příliš dlouho a tvoří méně než 20 % celkového objemu zrušených rezervací, což spotřebitele a podniky připravuje o cennou likviditu. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EHSV se znepokojením konstatuje, že mezi právy spotřebitelů a problémy leteckých společností s likviditou kvůli rušení letů v souvislosti s onemocněním COVID-19 existuje křehká rovnováha. EHSV vyzývá letecké společnosti, cestující a unijní a vnitrostátní orgány, aby v přechodném období kvůli onemocnění COVID-19 nalezli vhodná řešení, pokud jde o alternativní možnosti nebo lhůty pro vrácení plateb. EHSV odmítá nezákonné postupy leteckých společností, které v některých případech nabízejí pouze poukázky nebo změnu rezervace. EHSV naléhá na letecké společnosti, aby dodržovaly evropské právní předpisy týkající se práv cestujících (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 (10)), včetně práva na vrácení celé zaplacené částky v případě zrušení ze strany letecké společnosti. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Je nutné, aby byl v celém odvětví cestovního ruchu přijat harmonizovaný přístup k otázce poukazů a vracení plateb, a to včetně aktivit individuálního cestovního ruchu, které sem v současnosti nespadají a k nimž mají různá odvětví a členské státy rozdílný přístup. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | V odvětví cestovního ruchu je, zejména během krize spojené s onemocněním COVID-19 a po ní, nutné vést intenzivní sociální dialog, z něhož vzejdou silné odvětvové kolektivní dohody, které se budou vztahovat na všechny zaměstnance. Totéž platí pro odvětví dopravy. To je nejlepší způsob, jak účinně chránit zaměstnance v těchto odvětvích a zajistit sociální smír, a pomoci tak ohroženým podnikům. Všechny dotčené strany musí vynaložit veškeré možné úsilí na posílení sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání na všech úrovních v tomto odvětví. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Politiky s přidanou hodnotou je třeba koordinovat s vnitrostátními programy pro oživení cestovního ruchu na úrovni Evropské komise s cílem přetvořit odvětví evropského cestovního ruchu. To by mělo být samozřejmě spojeno s koordinací vnitrostátních protikrizových programů a přebudováním letecké, námořní a autokarové dopravy, která v mnoha zemích EU (Polsko, Itálie, Španělsko a další) výrazně trpí. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | Je zapotřebí intenzivní sociální dialog, a to i s organizacemi malých a středních podniků, za účelem vyjednání aktualizovaných odvětvových kolektivních smluv pro odvětví cestovního ruchu a dopravy, protože tyto smlouvy zajistí sociální smír a díky dohodnutým řešením budou představovat nejúčinnější způsob, jak ochránit zaměstnance a tím pomoci společnostem, které čelí riziku, a celému odvětví. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Aby v odvětví cestovního ruchu došlo k oživení a růstu, je zapotřebí přijmout komplexní přístup zaměřený na dovednosti a kvalifikace, jež nejsou vždy mezi jednotlivými zeměmi harmonizovány a u nichž chybí vzájemné uznávání (např. licence pro kapitány malých obchodních plavidel). |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | Evropští sociální partneři v odvětví služeb cestovního ruchu a dopravy by měli koordinovat své úsilí, aby dospěli k dohodě ohledně sociálních norem v těchto odvětvích. |
| --- | --- |

6.15

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Řecko provádí denně 7 000 testů a v nejproblematičtějších zemích můžeme s velkou spolehlivostí přesně určit počet případů.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_CS.html.

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – Evropský rok železnice (2021) (Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 149).

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=CS.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s. 1.

10

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/227

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Přezkum správy ekonomických záležitostí – Zpráva o používání nařízení (EU) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti směrnice Rady 2011/85/EU“

[COM(2020) 55 final]

(2020/C 429/28)

| Zpravodajka: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Tommaso DI FAZIO |

Zpravodajka:

Judith VORBACH

Spoluzpravodaj:

Tommaso DI FAZIO

| Konzultace | Evropská komise, 9.3.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20.7.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/0/3 |

Konzultace

Evropská komise, 9.3.2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20.7.2020

Přijato na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/0/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá tento přezkum, protože revize rámce pro správu ekonomických záležitostí je nezbytná. Nacházíme se v historickém momentu, kdy je naléhavě nutné vdechnout nový život hodnotám, na nichž je Evropská unie založena, a dosáhnout skutečné hospodářské a sociální unie, jež vytvoří základ pro politickou unii postavenou na demokracii a soudržnosti. EU musí prokázat, že je společenstvím založeným na solidaritě a podporujícím blahobyt obyvatel, jak stanoví Smlouva o Evropské unii (SEU) (1), (2). Krize způsobená onemocněním COVID-19 je obrovským šokem, který vyžaduje plnou finanční sílu. Je zapotřebí sladit záměry tak, aby byly omezeny hospodářské a sociální důsledky této pandemie a aby se v rámci členských států i mezi nimi spravedlivě sdílela zátěž výsledných škod. Byla již zavedena důležitá krátkodobá opatření, jako je aktivace obecné únikové doložky fiskálního rámce. EHSV namísto příliš rychlého „návratu k normální situaci“ doporučuje „obrat“ směrem k revidovanému rámci pro správu ekonomických záležitostí, jenž je představen v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV poukazuje na to, že má-li být tato druhá pětiletá revize konkrétních opatření zavedených po finanční krizi, známých jako „balíček šesti právních aktů“ a „balíček dvou právních aktů“, komplexní, bude se muset zabývat všemi pravidly zavedenými od roku 2010 za účelem zajištění provádění, užší koordinace a větší konvergence hospodářských a finančních politik členských států. EHSV rovněž vyzývá, aby se o stěžejní otázce, jak formovat správu ekonomických záležitostí, diskutovalo na nadcházející konferenci o budoucnosti Evropy. V takové situaci by přizpůsobení ustanovení SFEU týkajících se správy ekonomických záležitostí současné hospodářské realitě v EU nemělo být tabu. Například navzdory velmi expanzivní měnové politice čelíme hrozbě deflace. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV se domnívá, že k řádnému přezkumu správy ekonomických záležitostí je zapotřebí provést komplexní přezkum cílů hospodářské politiky. EHSV je zastáncem správy ekonomických záležitostí zaměřené na prosperitu, při níž je upřednostňován sociální a hospodářský blahobyt občanů, takže nikdo není opomenut. Požaduje proto zavedení vyvážené hospodářské politiky, která zdůrazňuje důležitost řady klíčových cílů politiky, jako jsou udržitelný a inkluzivní růst, plná zaměstnanost a důstojná práce, spravedlivé rozdělení hmotného bohatství, veřejné zdraví a kvalita života, environmentální udržitelnost, stabilita finančních trhů, cenová stabilita, vhodně vyvážené obchodní vztahy, konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství a stabilní veřejné finance, a přiřazuje jim stejnou váhu. Prosperující veřejné a soukromé investice jsou v rámci hospodářského cyklu základem i výsledkem stabilního hospodářského prostředí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Stabilní veřejné finance vytvářejí odolnost ekonomiky a důvěru a jsou ve vlastním zájmu každého členského státu. Závisejí však na řadě parametrů a v mnoha případech je nelze řídit na vnitrostátní úrovni. Úsilí o snížení veřejných výdajů, zejména pokud je špatně navržené, bude mít pravděpodobně nepříznivé krátkodobé až střednědobé dopady na klíčové politické cíle a potenciálně negativní dopad na jiné členské státy. Současná fiskální pravidla a doporučení pro jednotlivé země vedla k omezování výdajů vládních institucí a veřejných investic, zejména v systémech zdravotní péče, což vyvolalo prodlužování hospodářské krize a obrovské potíže mnoha občanů. Prosazování pravidel tímto způsobem se ukázalo jako částečně procyklické. V době hospodářského poklesu ještě více stlačovaly ekonomiku, a tak znovu vytvářely tlak na veřejné finance. Správa ekonomických záležitostí založená na solidaritě by měla být prováděna takovým způsobem, aby členské státy netrestala, ale umožnila jim posílení jejich odolnosti vůči krizím a dosažení udržitelného a inkluzivního růstu a veřejných financí. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyzývá Komisi, aby zahájila práci na reformě evropské správy ekonomických záležitostí, jež zejména v krizových situacích zamezí asymetrickým dopadům v členských státech a zajistí, že nikdo nebude opomenut. Je třeba učinit rozhodné kroky ke stimulaci hospodářského oživení pomocí uplatnění zlatého pravidla a aktivace a koordinace rozsáhlých investičních plánů. V reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 musí být na unijní a vnitrostátní úrovni zavedeny mimořádné proticyklické politiky. EHSV naléhavě doporučuje řešit krizi na základě solidarity, jak uvádí ve svém usnesení z června 2020 (3). Investice EU jsou zapotřebí v klíčových a prioritních sektorech, jako je hmotná a nehmotná infrastruktura (se zaměřením na infrastrukturu v oblasti zdravotnictví), odborná příprava na všech úrovních (zejména celoživotní odborné a profesní vzdělávání), ekologická obnova a energetika a výzkum (zejména s ohledem na řešení krizí v oblasti klimatu a zdraví a dosažení spravedlivého rámce pro mezinárodní hospodářskou soutěž). Nejlepším způsobem, jak dále postupovat, by bylo revidovat rámec pro správu ekonomických záležitostí a obnovit jeho rovnováhu prostřednictvím těchto kroků: |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a odstranit makroekonomickou nerovnováhu pomocí:






  — | uznání, že hospodářské obtíže výrazně znesnadňují rozpočtovou konsolidaci a proticyklickou fiskální politiku, |
| --- | --- | --- |

1.6

—

uznání, že hospodářské obtíže výrazně znesnadňují rozpočtovou konsolidaci a proticyklickou fiskální politiku,

| — | podpory udržitelného růstu, a tím umožnění posílení veřejných financí, |
| --- | --- |

—

podpory udržitelného růstu, a tím umožnění posílení veřejných financí,

| — | upřednostnění udržitelného a inkluzivního růstu za současného zohledňování fiskálních multiplikátorů, |
| --- | --- |

—

upřednostnění udržitelného a inkluzivního růstu za současného zohledňování fiskálních multiplikátorů,

| — | zajištění dostatečných příjmů a spravedlivého rozdělení daňového zatížení díky potírání agresivního daňového plánování a daňových podvodů, |
| --- | --- |

—

zajištění dostatečných příjmů a spravedlivého rozdělení daňového zatížení díky potírání agresivního daňového plánování a daňových podvodů,

| — | zavedení symetrických ukazatelů udávajících jak přebytky, tak schodky, |
| --- | --- |

—

zavedení symetrických ukazatelů udávajících jak přebytky, tak schodky,

| — | přikládání většího významu zaměstnanosti a sociálnímu rozvoji v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze nebo evropského semestru, kde by se mělo uvažovat o vytvoření integrovaného srovnávacího přehledu se souborem ukazatelů představujících klíčové hospodářské cíle; |
| --- | --- |

—

přikládání většího významu zaměstnanosti a sociálnímu rozvoji v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze nebo evropského semestru, kde by se mělo uvažovat o vytvoření integrovaného srovnávacího přehledu se souborem ukazatelů představujících klíčové hospodářské cíle;

| 1.7 | zajistit, aby fiskální politiky zabezpečily udržitelnost a zároveň umožnily krátkodobou stabilizaci pomocí:






  — | výrazného zmírnění vlivu ekonomicky a technicky sporných ukazatelů, |
| --- | --- | --- |

1.7

—

výrazného zmírnění vlivu ekonomicky a technicky sporných ukazatelů,

| — | většího důrazu na zvyšování příjmů, |
| --- | --- |

—

většího důrazu na zvyšování příjmů,

| — | provádění dalších analýz v případě významných odchylek namísto vyhrožování příslušným členským státům finančními sankcemi; |
| --- | --- |

—

provádění dalších analýz v případě významných odchylek namísto vyhrožování příslušným členským státům finančními sankcemi;

| 1.8 | provést klíčové reformy a stimulovat udržitelné investice pomocí:






  — | uplatňování „zlatého pravidla“ a zabezpečení veřejného majetku ve výši nezbytné k zajištění budoucí produktivity a prosperity, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

uplatňování „zlatého pravidla“ a zabezpečení veřejného majetku ve výši nezbytné k zajištění budoucí produktivity a prosperity,

| — | provádění strategického investičního plánu, |
| --- | --- |

—

provádění strategického investičního plánu,

| — | podmínění veřejné podpory udržitelnými a sociálními kritérii; |
| --- | --- |

—

podmínění veřejné podpory udržitelnými a sociálními kritérii;

| 1.9 | předložit rámec pro správu ekonomických záležitostí založený na solidaritě a odpovědnosti prostřednictvím:






  — | vypracování řešení společně s postiženými zeměmi jakožto rovnocennými partnery, pokud budou zjištěny významné odchylky, a to prostřednictvím zaměření na udržitelný a inkluzivní růst, |
| --- | --- | --- |

1.9

—

vypracování řešení společně s postiženými zeměmi jakožto rovnocennými partnery, pokud budou zjištěny významné odchylky, a to prostřednictvím zaměření na udržitelný a inkluzivní růst,

| — | založení správy ekonomických záležitostí na vyváženém technickém posouzení, jakož i na demokratičtějším rozhodovacím procesu prostřednictvím posílení úlohy Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

—

založení správy ekonomických záležitostí na vyváženém technickém posouzení, jakož i na demokratičtějším rozhodovacím procesu prostřednictvím posílení úlohy Evropského parlamentu,

| — | rozsáhlejšího zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti tak, aby byly sladěny všechny zájmy, |
| --- | --- |

—

rozsáhlejšího zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti tak, aby byly sladěny všechny zájmy,

| — | zavedení povinnosti konzultovat EHSV jako instituci EU, jež je způsobilá pro předávání názorů občanské společnosti orgánům EU s rozhodovací pravomocí; |
| --- | --- |

—

zavedení povinnosti konzultovat EHSV jako instituci EU, jež je způsobilá pro předávání názorů občanské společnosti orgánům EU s rozhodovací pravomocí;

| 1.10 | zajistit vyváženou správu ekonomických záležitostí prohloubením hospodářské a měnové unie (HMU) v těchto oblastech:






  — | vyvážené posílení jejího finančního, hospodářského, sociálního a politického pilíře, |
| --- | --- | --- |

1.10

—

vyvážené posílení jejího finančního, hospodářského, sociálního a politického pilíře,

| — | zavedení stabilizační funkce, aby bylo možné provádět společnou proticyklickou politiku, |
| --- | --- |

—

zavedení stabilizační funkce, aby bylo možné provádět společnou proticyklickou politiku,

| — | překonání katastrofálních následků krize způsobené onemocněním COVID-19 solidárním způsobem, |
| --- | --- |

—

překonání katastrofálních následků krize způsobené onemocněním COVID-19 solidárním způsobem,

| — | vydání dlouhodobého společného dluhového nástroje doplněného o opatření ke spravedlivému rozložení daňového zatížení, |
| --- | --- |

—

vydání dlouhodobého společného dluhového nástroje doplněného o opatření ke spravedlivému rozložení daňového zatížení,

| — | prohloubení bankovní unie a unie kapitálových trhů s cílem dalšího upevnění jednotného trhu díky zavedení účinné regulace. |
| --- | --- |

—

prohloubení bankovní unie a unie kapitálových trhů s cílem dalšího upevnění jednotného trhu díky zavedení účinné regulace.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Pakt o stabilitě a růstu byl po finanční krizi v roce 2008 zpřísněn prostřednictvím balíčku šesti právních aktů z roku 2011. Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu vyžaduje, aby členské státy, jež se odchýlí od svého střednědobého rozpočtového cíle, zlepšovaly svoji strukturální rozpočtovou pozici alespoň o 0,5 % HDP ročně. Bylo také zavedeno výdajové kritérium. V případě zemí, jejichž míra zadlužení přesahuje 60 % HDP, se rovněž vyžaduje každoroční snižování dluhu přibližně o jednu dvacetinu, s možností použít postup při nadměrném schodku v rámci nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, pokud nebudou dodrženy požadavky. Byl rovněž zaveden postup k nápravě makroekonomické nerovnováhy. Nedodržování pravidel Paktu o stabilitě a růstu nebo balíčku šesti právních aktů bylo obecně spojeno s možností přísných postihů (4). Důkladnější dohled nad rozpočtovou politikou a makroekonomickými ukazateli byl začleněn do evropského semestru, čímž byl stanoven časový plán. Pravidla obsažená v balíčku dvou právních aktů z roku 2013 vytvořila rámec pro členské státy, jež se potýkají nebo potýkaly s finančními potížemi. Byl jím také zaveden zvláštní přezkum návrhů rozpočtu členských států eurozóny ze strany EU před jejich přijetím vnitrostátními parlamenty. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropská komise přezkoumává rámec pro správu ekonomických záležitostí, zejména balíček šesti právních aktů a balíček dvou právních aktů. Již před krizí způsobenou onemocněním COVID-19 konstatovala, že se prostředí změnilo, přičemž zmiňovala nižší potenciální růst, nižší úrokové sazby a nižší inflaci a výzvu stát se šetrnější vůči klimatu a přizpůsobit se digitalizaci a stárnutí obyvatelstva. Komise z postupu při nadměrném schodku vyvodila pozitivní závěry, protože všechny členské státy dodržely kritérium schodku ve výši 3 % HDP. Poznamenala také, že preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu postrádá odpovídající impuls, protože některé členské státy stále mají schodky, které neposkytují dostatečnou bezpečnostní rezervu, pokud jde o kritérium schodku. Poměr dluhu k HDP se v eurozóně celkově snížil, avšak narostly rozdíly mezi jednotlivými zeměmi. |
| --- | --- |

2.2

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá tento právním předpisem požadovaný pětiletý proces přezkumu rámce pro správu ekonomických záležitostí. Probíhá nyní ve stejnou dobu jako největší krize v době míru za posledních sto let. Tento přezkum musí odrážet dopady tohoto otřesu a poskytnout spravedlivá řešení pro správní rámec, jenž obnoví růst a prosperitu ve všech členských státech. Bude toho možné dosáhnout jen tehdy, pokud všechny pevně podpoří skutečnou hospodářskou a sociální unii, jež bude základem pro politickou unii postavenou na demokracii, soudržnosti, vzájemné pomoci, solidaritě a odpovědnosti. Sdělení Komise však není úplné, protože se zaměřuje především na zhodnocení výsledků pravidel obsažených v balíčku šesti a dvou právních aktů, aniž by stejnou měrou přihlédlo k dalším schváleným opatřením na podporu koordinace hospodářské politiky. EHSV vyzývá, aby se o stěžejní otázce, jak modernizovat správu ekonomických záležitostí, diskutovalo na konferenci o budoucnosti Evropy. Přizpůsobení ustanovení SFEU týkajících se správy ekonomických záležitostí by nemělo být tabu. Jelikož jsou otázky k veřejné diskusi (viz část 4) formulovány způsobem, jenž plně neumožňuje získat komplexní přehled, předkládá EHSV své obecné úvahy v této části. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV je zastáncem správy ekonomických záležitostí zaměřené na prosperitu, při níž je upřednostňován sociální a hospodářský blahobyt občanů, takže nikdo není opomenut. Požaduje proto zavedení vyvážené hospodářské politiky, která zdůrazňuje důležitost řady značně provázaných klíčových cílů hospodářské a společenské politiky, jako jsou udržitelný a inkluzivní růst, plná zaměstnanost a důstojná práce, spravedlivé rozdělení hmotného bohatství, veřejné zdraví a kvalita života, environmentální udržitelnost, stabilita finančních trhů, cenová stabilita, vhodně vyvážené obchodní vztahy, konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství (5) a stabilní veřejné finance, a přiřazuje jim stejnou váhu. Tyto cíle jsou v souladu jak s cíli stanovenými v článku 3 Smlouvy o EU, tak se stávajícími cíli udržitelného rozvoje OSN. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Z hlediska opatření politiky pak výše uvedené znamená: zaprvé dosáhnout udržitelného a inkluzivního růstu zvýšením poptávky, a tím i produkce, pomocí udržitelné spotřeby a produktivních investic, zadruhé řešit sociální nerovnosti pomocí vysoké úrovně sociální ochrany, kvalitních pracovních míst a životního minima v členských státech i v EU jako celku, zatřetí vyrovnat se s krizemi v oblasti klimatu a v oblasti zdraví pomocí podpory veřejných a soukromých investic do digitálních technologií, zdravotní péče, úspor energie, infrastruktury, odborné přípravy, výzkumu a vývoje. Stabilní veřejné finance a schopnost zvyšovat poptávku během hospodářského útlumu jsou ve vlastním zájmu každého členského státu. Cíle hospodářské politiky jsou však velmi propojené a mnoho parametrů nelze řídit na vnitrostátní úrovni. Správa ekonomických záležitostí založená na solidaritě by měla členským státům pomoci dosáhnout udržitelného a inkluzivního růstu a financí a stát se odolnými vůči krizím. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV lituje, že dosud přijatá správa ekonomických záležitostí se zaměřovala především na dosažení stabilních veřejných financí prostřednictvím snížení schodku veřejných financí a státního dluhu. EHSV uznává, že postup při makroekonomické nerovnováze a evropský semestr zřejmě sehrály svoji roli při předkládání doporučení pro jednotlivé země zaměřených na podporu strukturálních reforem. V zájmu zavedení vyvážené hospodářské politiky bude důležité, aby se tyto nástroje zaměřovaly i na klíčové cíle hospodářské a společenské politiky (viz odstavec 3.2) a hrály důležitější a výraznější roli v jakékoli reformě správy věcí veřejných. V analýze udržitelného růstu jsou zohledněny životní prostředí, produktivita, stabilita a spravedlnost. Přetrvává však procesní nerovnováha: analýza udržitelného růstu je nezávazný postup spočívající ve „veřejném pranýřování“, zatímco Pakt o stabilitě a růstu určuje postup s jasně definovanými lhůtami a konkrétními sankcemi (viz odstavec 4.7.1). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ekonomiky, v nichž vnitrostátní fiskální politika uznává potřebu tvorby rezervních fondů v dobách růstu, přičemž nadále zajišťuje investice nezbytné pro budoucí prosperitu, budou odolnější při potírání nepříznivých dopadů případného hospodářského útlumu. Špatně navržené a prováděné vyrovnávání rozpočtu, zejména přichází-li ve chvíli, kdy jsou jednotlivé země stále v rané fázi oživení, nebezpečně omezuje manévrovací prostor ve fiskální politice, a pokud k tomu dojde nekoordinovaně v rámci eurozóny, povede to také k výraznému propadu poptávky v ostatních členských státech. Korekce prostřednictvím vnitrostátní fiskální politiky je zvlášť důležitá v eurozóně vzhledem k tomu, že vnitrostátní monetární politika, politika úrokových sazeb a kurzová politika nejsou na úrovni členských států možné. Některá opatření souběžné fiskální konsolidace v celé EU prodloužila hospodářskou a finanční krizi do roku 2014 a úsporná opatření během hospodářského útlumu způsobila mnoha obyčejným lidem obrovské potíže. Přestože se sociální ukazatele v eurozóně mezi lety 2014 a 2020 celkově zlepšily, v řadě zemí jsou nadále na nižší úrovni než před krizí. Od roku 2009 do roku 2017 se také snížily veřejné investice, a to z 3,7 % na 2,7 % HDP. Navíc to negativně ovlivnilo růst HDP, a tím i poměr dluhu k HDP. Komise musí věnovat větší pozornost zhoršujícím se důsledkům zpomalení růstu. EHSV upozorňuje na svá předchozí doporučení (6) týkající se přezkumu pravidel, která dosud nebyla zohledněna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Zabezpečení cenové stability v současnosti a velmi pravděpodobně i v blízké budoucnosti znamená zabránit spíše deflaci než inflaci. Měnová politika má zásadní význam pro stabilitu veřejných domácností a ekonomiky jako celku. Zjevná úloha ECB jakožto věřitele poslední instance musí být konsolidována, aby členské státy nemusely být odkázány pouze na refinancování prostřednictvím finančních trhů. S ohledem na krizi v souvislosti s onemocněním COVID-19 vítá EHSV opatření, jež mají udržet rozpětí trhu s dluhopisy pod kontrolou. ECB musí být v reakci na mimořádnou hospodářskou situaci připravena rozšířit kvantitativní uvolňování. Pro vyváženou hospodářskou politiku by však bylo prospěšné, kdyby měla v oblasti měnové politiky jak inflační cíl, tak cíl týkající se inkluzivního a udržitelného růstu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 je nutné reagovat přijetím rozhodné a mimořádné společné proticyklické politiky s cílem zabránit masové nezaměstnanosti a zajistit pro služby obecného zájmu a veřejnou infrastrukturu více zdrojů a personálu tam, kde jsou potřeba, zejména v systémech sociálního zabezpečení a zdravotní péče. Jelikož zkušenosti z finanční krize v roce 2008 a krize v souvislosti s pandemií v roce 2020 nás nutně vedou k závěru, že podobně kritické situace mohou snadno nastat i v budoucnosti, musí být HMU prohloubena (viz odstavec 4.6). EHSV znovu zdůrazňuje, že EU musí ve světle jakékoli krize prokázat, že je nejen společenstvím hospodářských zájmů, ale také – a to především – společenstvím založeným na solidaritě (7). Tato zásada, jakož i zásada podpory blahobytu obyvatel Evropy stanovená ve Smlouvě o Evropské unii (SEU) (8), musí být pro její politiky určující. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV vítá, že byla aktivována obecná úniková doložka fiskálního rámce, jež byla naštěstí zavedena jako možnost pro všechny členské státy EU v balíčku šesti právních aktů. Otázkou je, jak rychle bude vyžadován návrat k „normálním“ fiskálním pravidlům. EHSV varuje před příliš rychlým „návratem k normální situaci“, protože by to mohlo vyvolat novou recesi. EHSV namísto „návratu“ doporučuje „obrat“ směrem k revidovanému rámci pro správu ekonomických záležitostí, jak je uvedeno dále. |
| --- | --- |

3.8

4.   Konkrétní připomínky k otázkám, které byly uvedeny ve veřejné konzultaci Evropské komise

Jak je uvedeno v odstavci 3.1 výše, EHSV poukazuje na to, že otázky k veřejné diskusi jsou formulovány způsobem, jenž plně neumožňuje získat komplexní přehled. Na níže uvedené konkrétní odpovědi je třeba nahlížet ve spojení s obecnými připomínkami, které EHSV vyjádřil k rámci pro správu ekonomických záležitostí v části 3.

4.1   Zlepšení rámce tak, aby dlouhodobě

  zajišťoval udržitelné veřejné finance

  a 
  odstranil makroekonomickou nerovnováhu

| 4.1.1 | Komise nadále prosazuje účinnou preventivní složku a rychlé provádění doporučení v oblasti fiskální politiky, aniž by předkládala řešení potíží některých členských států nebo se zabývala dopady na jiné klíčové hospodářské cíle. Ukázalo, se dosažení doporučené hodnoty pro snižování dluhu je nesmírně obtížné, zejména v zemích s vysokým zadlužením, nízkým růstem, nízkou inflací a vysokými náklady na financování dluhu. Snížení běžných výdajů a veřejných investic, aby bylo možné splnit střednědobý cíl, jde ruku v ruce s významnými dopady v podobě nižších sociálních výdajů, nižší zaměstnanosti a nižšího hospodářského růstu. Současná hospodářská krize je však varovným signálem, aby byl vytvořen fiskální prostor pro proticyklickou fiskální politiku. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EHSV poukazuje na to, že udržitelné financování nebude možné zajistit zpřísněním postupů, ale změnou hledisek hospodářské politiky. Správní rámec EU má zásadní úlohu v tom, že členským státům umožní pokročit při posilování veřejných financí a podpoří je při zajištění dlouhodobé rovnováhy veřejných výdajů a příjmů. Zaprvé se musí zaměřit na udržitelný a inkluzivní růst a musí zohlednit fiskální multiplikátory. Při zpomalení růstu HDP může fiskální stimulace urychlit výnosy a snížit poměr dluhu k HDP. Vyšší růst vytváří prostor pro další investice a dostatečné financování sociálního pilíře, a tím vyvolává poptávku. V této souvislosti by také mohla pomoci další analýza, jejímž účelem by bylo určit, do jaké míry je zlepšení fiskálních ukazatelů důsledkem rámce pro správu ekonomických záležitostí, nebo důsledkem příznivého hospodářského vývoje. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Zadruhé je třeba klást větší důraz na zvyšování příjmů než na snižování výdajů. Tlak na snižování zdanění mobilních výrobních faktorů spolu s agresivními praktikami vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovými podvody omezuje nastavení příjmů a narušuje hospodářskou soutěž. Navíc však také vytváří tlak na snižování výdajů v sociální oblasti, oblasti vzdělávání a oblasti zdravotní péče, jež je často vnímáno jako nejsnazší způsob, jak v krátkém časovém horizontu snížit dluh. Tento nedostatek je nutné v zájmu spravedlivého zabezpečení udržitelného veřejného rozpočtu řešit prostřednictvím koordinovaných daňových politik. Ke zmírnění tlaku na veřejné rozpočty již výrazně přispívají opatření proti daňovým podvodům. Každoroční ztráty jen kvůli podvodům v oblasti DPH a vyhýbání se placení DPH se odhadují na 147 miliard EUR (9), zatímco součet schodků všech členských států EU v roce 2018 činil 114 miliard EUR. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Zatřetí by se s přebytky i schodky mělo pro účely správy ekonomických záležitostí zacházet stejně vážně. Je to jediný způsob, jak napravit nerovnováhu mezi zeměmi. Komise předkládá vítaný argument, že větší sladění sald běžných účtů (jak schodků, tak přebytků) v rámci eurozóny by pomohlo podpořit vzestupnou konvergenci a mělo pozitivní dopad na nominální růst. Některé země měly ve skutečnosti snížit přebytky běžného účtu pomocí expanzivnějších politik zaměřených na stimulaci domácí poptávky, ale neučinily tak. Jiné země se strukturální nerovnováhou v důsledku nízké úrovně produktivity a konkurenceschopnosti pak měly navýšit investice do odborné přípravy, zvýšit výdaje na výzkum a vývoj a modernizovat výrobní činnosti. Omezené finanční zdroje to však neumožnily. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Vítaným krokem je rozšíření postupu při makroekonomické nerovnováze tak, aby zahrnoval přizpůsobení v souvislosti s vývojem zaměstnanosti a sociální situace. Bez ohledu na rozsah postupu při makroekonomické nerovnováze zůstal dohled zakotven v aspektech, které Komise považuje za relevantní pro makroekonomickou stabilitu, jako jsou produktivita a konkurenceschopnost. Toto hledisko je příliš úzké, protože nerovnováha v sociální oblasti představuje riziko i pro makroekonomickou stabilitu. Například vysoká nezaměstnanost má negativní dopad na ekonomickou poptávku, finanční systém (nedobytné pohledávky) a státní rozpočet. Je třeba věnovat větší pozornost zejména otázce růstu mezd, jenž v 15 členských státech od roku 2010 zaostává za produktivitou práce. Nejsou řešeny environmentální faktory, přestože by krize v oblasti klimatu mohla mít obrovský negativní dopad na makroekonomickou udržitelnost. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Odpovědné

  fiskální politiky

  , které zaručují dlouhodobou udržitelnost a zároveň umožní krátkodobou stabilizaci

| 4.2.1 | Záměrem úpravy preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu bylo zajistit, aby automatické stabilizátory mohly začít účinkovat v obtížných obdobích. Tento záměr je vítán, přesto však přetrvávají procyklické politiky. Hlavním důvodem byly dlouhodobé hospodářské problémy v mnoha členských státech, kvůli nimž bylo provádění proticyklické fiskální politiky obtížné. Další příčinou byly závažné problémy s ukazateli, například nejistota, jak definovat produkční mezeru, a různé metody výpočtu pro odhad potenciálního HDP v různých zemích. Komplexní postupy při odhadování strukturálního rozpočtového salda vedou k tomu, že výsledky jsou opakovaně předmětem rozsáhlých oprav (10). Samotný HDP je však také výsledkem statistických odhadů, v nichž dochází k chybám a rozsáhlým zpětným revizím. Navíc neexistuje způsob, jak přímo ovlivnit hodnotu těchto ukazatelů pomocí politických opatření. EHSV doporučuje výrazně zmírnit jejich značný vliv na vývoj současné hospodářské politiky, a zejména pak upustit od koncepce strukturálního rozpočtového salda. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Vhodnější alternativou by se mohl stát ukazatel zachycující vztah mezi střednědobými trendy v oblasti výdajů a příjmů. Například růst nominálních výdajů lze přizpůsobit střednědobému růstu potenciálního produktu s navýšením o inflační cíl ECB, opravený o diskreční opatření na straně příjmů. Fiskální pravidla však mohou bez ohledu na to, jak jsou koncipována, vždy vést k nepříznivým scénářům. Odchylky by proto neměly mít automatické důsledky, ale měly by aktivovat podrobnější technickou analýzu, která zohlední všechny klíčové cíle hospodářské politiky a rozhodovací proces zahrnující příslušné zainteresované strany (viz odstavec 4.4). Rozpočtové schodky jsou totiž vyvolány mnoha faktory. Je třeba vzít v úvahu konkrétní situaci v jednotlivých zemích, celkovou hospodářskou situaci a komplexní interakci mezi cíli hospodářské politiky. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Podněty ke

  klíčovým reformám a investicím

  s cílem řešit hospodářské, sociální a environmentální problémy, při uchování záruk proti rizikům pro udržitelnost

| 4.3.1 | Propadu veřejných investic v obdobích konsolidace nebylo možné zabránit dokonce ani s pomocí investiční doložky a doložky o strukturálních reformách obsažených v Paktu o stabilitě a růstu. Ačkoli je rozumné zvýšit flexibilitu provádění fiskálních pravidel, ukázalo se to jako nedostatečné. EHSV proto doporučuje, aby bylo v případě veřejných investic uplatněno „zlaté pravidlo“ s cílem zachovat produktivitu a sociální a ekologickou základnu pro dobré životní podmínky budoucích generací, což znamená vyloučit čisté investice do budoucnosti z výpočtu příslušných ukazatelů schodku. Je nepochopitelné, proč se u veřejných investic na rozdíl od soukromých investic neuplatňují během jasně stanoveného období, definovaného jako použitelná doba životnosti aktiva, odpisy. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | K zajištění prosperity a vytvoření dlouhodobého budoucího příjmu a konkurenceschopnosti jsou zapotřebí veřejná aktiva. Platí to především pro provádění Zelené dohody a zaručení moderní zdravotnické, vzdělávací a technologické infrastruktury. Vzhledem k tomu, že je tak zároveň zajištěna hospodářská, sociální a environmentální udržitelnost pro budoucí generace, jež rovněž budou mít prospěch z možných výnosů, očekává se, že tyto generace přispějí k financování takových investic. Prostřednictvím klíčových investic do budoucnosti je možné snížit i makroekonomické nerovnováhy. Veřejné investice jsou kromě toho důležitým způsobem, jak podpořit proticyklickou, ale prorůstovou politiku, zatímco posílení poptávky podpoří krátkodobý udržitelný růst. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EHSV rovněž doporučuje, aby byl vypracován společný strategický investiční plán, jehož rámec působnosti by měl zahrnovat vše od řešení klimatické krize po rozvoj technologických odvětví, podporu strukturálních změn v tradičních průmyslových odvětvích a modernizaci sociálních služeb. Výbor vítá ohlášené posílení programu InvestEU, vytvoření facility pro strategické investice a nástroje na podporu solventnosti, plánovaný nástroj na podporu oživení a poskytnutí finančních prostředků ze strany EIB dohodnuté v dubnu 2020. Státní podpora a záruky musí být jako vždy transparentní a musí být posuzovány zároveň se sociálními, environmentálními a fiskálními otázkami. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   
  Jednodušší

  a transparentnější

  rámec EU

  zaměřený na dohled nad členskými státy s 
  naléhavějšími výzvami

  a zajišťující

  kvalitní dialog

| 4.4.1 | Komplexní regulační systém odráží obtížnost zachycení velmi rozmanitého vývoje prostřednictvím harmonizovaných pravidel. EHSV jako alternativní řešení doporučuje jasný soubor ukazatelů a podrobnou analýzu v případě významných odchylek od těchto ukazatelů, se zahrnutím všech členských států z hlediska přebytků i schodků. Peněžité sankce, především jako součást postupů při nadměrném schodku, nedávají smysl. Poškození dobré pověsti může dále ohrozit úvěrovou způsobilost a konkurenceschopnost. Sankce rovněž umocňují odstředivé síly a HMU nebude možné prohloubit bez solidarity. Správa ekonomických záležitostí by měla být prováděna takovým způsobem, aby členské státy netrestala, ale umožnila jim dosáhnout udržitelných financí. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Namísto diskusí o různých druzích pobídek musí být správa ekonomických záležitostí založena na vyváženém technickém posouzení s přihlédnutím ke všem klíčovým cílům hospodářské politiky a na širokém demokratickém a transparentním rozhodovacím procesu. Evropskému parlamentu musí být při probíhajících rozhodnutích o rámci pro správu ekonomických záležitostí přisouzena mnohem výraznější úloha. Vzhledem k tomu, že se mnoho aspektů Paktu o stabilitě a růstu týká pouze eurozóny, mohlo by za ně v Evropském parlamentu odpovídat zvláštní skupina zabývající se HMU. Rozhodnutí Euroskupiny by měla být transparentnější. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EHSV rovněž poukazuje na potřebu většího zapojení občanské společnosti do ekonomického rozhodování na úrovni EU, a proto také zdůrazňuje význam sociálního dialogu. Je tak možné vytvořit vyváženou hospodářskou politiku, v níž budou sladěny všechny zájmy a lépe zohledněny základní potřeby. EHSV se s ohledem na své zaměření na hospodářské a sociální otázky domnívá, že je institucí EU způsobilou k tomu, aby k takovému přístupu „zdola nahoru“ přispěl. EHSV však není vůbec zmíněn v hlavě VIII SFEU o hospodářské a měnové politice, ani v ustanoveních týkajících se hospodářského dialogu v pravidlech balíčku šesti a dvou právních aktů. Toto opomenutí by mělo být napraveno v případných budoucích změnách ustanovení týkajících se správy ekonomických záležitostí obsažených v SFEU, balíčku šesti právních aktů a balíčku dvou právních aktů. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | V případě významných odchylek od ukazatelů týkajících se cílů hospodářské politiky by měla následovat podrobnější analýza, jakož i diskuse s dotčeným členským státem jakožto rovnocenným partnerem o důvodech nerovnováhy a zavedení pozitivních pobídek. Hlavním kritériem v doporučeních musí být podpora inkluzivního a udržitelného růstu. Řešení odchylek například od kritéria schodku navržením třeba ekologické průmyslové politiky je ve vlastním zájmu dané země a v takovém případě pak není nutné ukládat sankce. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   
  Vnitrostátní fiskální rámce

  a jejich interakce s fiskálním rámcem EU

| 4.5.1 | Rozpočtová pravidla rozpočtového paktu a „dluhové brzdy“ obsažené v ústavách některých zemí jsou méně pružné než správa ekonomických záležitostí na úrovni EU. To může vést nejen ke komplikovanosti a nesrovnalostem, ale také ke kontraproduktivnímu lpění na pravidlech fiskální politiky. Vyrovnanost rozpočtu by na úrovni členského státu měla být součástí hospodářské politiky orientované na prosperitu. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Zohledňování

  rozměru eurozóny

  a programu

  prohlubování hospodářské a měnové unie

| 4.6.1 | EHSV se plně ztotožňuje s názorem Komise, že účinnost správy ekonomických záležitostí by zvýšilo prohloubení HMU. EHSV doporučuje vyvážené posílení měnové politiky / finančního, hospodářského, sociálního a politického pilíře (11). Obecně je zapotřebí plán na prohloubení eurozóny, jenž půjde nad rámec omezení stanovených v Maastrichtské smlouvě. Je nutné okamžitě soustředit úsilí na klíčové cíle hospodářské politiky, jež je zaměřena na dobré životní podmínky. Členské státy, které k eurozóně dosud nepřistoupily, tak budou muset učinit, a to co nejdříve. Vzhledem k aktuální situaci je třeba, aby se hlavní prioritou stal zejména cíl hospodářského oživení. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EHSV konstatuje, že Komise opakovaně uvádí, že vzhledem k tomu, že neexistuje centrální fiskální kapacita se stabilizačními prvky, zůstává schopnost řídit orientaci fiskální politiky omezená. EHSV v minulosti zdůraznil, že posílená fiskální kapacita je pro řádné řízení HMU klíčová. K podpoře proticyklických politik na vnitrostátní úrovni je zapotřebí společná proticyklická hospodářská politika. Je nutné zavést stabilizační funkci, její podpora však musí být vázána na podmínky v souladu s cíli udržitelného rozvoje a evropským pilířem sociálních práv. Pokud bude k tomuto účelu využit Evropský mechanismus stability (ESM), nesmí být jeho intervence vázána na podmínky poškozující udržitelný a inkluzivní růst. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | EHSV důrazně podporuje myšlenku nastartovat oživení na základě solidarity, jak uvádí ve svém usnesení z června 2020 (12). Ke snížení rozpočtové nerovnováhy by z dlouhodobého hlediska přispěl nástroj podpořený společnými zárukami ze strany zemí eurozóny. Bezpečným aktivem, které bude odolné vůči velkým krizím s dopadem na celou eurozónu, však může být pouze tehdy, nebudou-li veřejné příjmy dále ohrožovány daňovými úniky. EHSV proto doporučuje zavést doprovodná opatření pro boj proti agresivnímu daňovému plánování a daňovým podvodům. Prostřednictvím demokraticky kontrolovaného nástroje by mělo být vydáno bezpečné aktivum, jež bude zaměřeno na podporu sociálního pokroku a udržitelnosti. Nestabilitu finančního sektoru by mohly snížit také společné státní dluhopisy. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Finanční trhy a veřejné finance jsou vzájemně výrazně propojené. Finanční krize ukázaly, že účastníci trhu mají potenciál zvýšit nestabilitu tím, že zvýší výpůjční náklady vlád nacházejících se v potížích. V rámci bludného kruhu vláda bude možná muset zvýšit dluh, aby rekapitalizovala banky, což povede ke snížení důvěry ve veřejné finance a hodnotu dluhopisů a vyvolá nový tlak na banky. Snaha zabránit těmto rizikům zejména prostřednictvím restriktivních fiskálních pravidel vytváří na veřejné rozpočty ještě škodlivější tlak. V zájmu účinného zmírnění rizika finančního trhu je třeba rovněž prohloubit bankovní unii a unii kapitálových trhů, a to tak, že bude upřednostňována účinná regulace. Nezabrání-li se totiž šíření systémových rizik finančního trhu, bude ohrožena fiskální stabilita. Dále je nutné posílit mezinárodní úlohu eura na základě stabilní, hospodářsky silné a sociálně vyvážené HMU. |
| --- | --- |

4.6.4

4.7   Interakce mezi Paktem o stabilitě a růstu a postupem při makroekonomické nerovnováze v rámci
  evropského semestru

| 4.7.1 | Obecným záměrem je, aby jak evropský semestr spolu s analýzou udržitelného růstu, tak správa ekonomických záležitostí vycházely z cílů hospodářské politiky zaměřené na prosperitu. V takovém případě a na základě demokratičtějšího přístupu by se měl evropský semestr stát závaznější. Se zavedením vyváženého přístupu by mohl pomoci integrovaný srovnávací přehled se všemi sociálními, environmentálními, hospodářskými a fiskálními cíli. |
| --- | --- |

4.7.1

V Bruselu dne 18. září 2020

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Budoucnost Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 52).

1

(2)  Smlouva o Evropské unii, čl. 3 odst. 1.

2

(3)  Usnesení Návrhy EHSV na rekonstrukci a oživení po krizi způsobené pandemií COVID-19 (Úř. věst. C 311, 18.9.2020, s. 1).

3

Návrhy EHSV na rekonstrukci a oživení po krizi způsobené pandemií COVID-19

(4)  Tento postup dosud nebyl nikdy použit, protože Komise byla buď spokojena s reformami, které členské státy navrhly, nebo to považovala za politicky neproveditelné. (Viz Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: diskusní dokument, Evropský parlament, říjen 2019, PE 624.440).

4

(5)  Pojem konkurenceschopnosti je popsán ve stanovisku EHSV k vnitrostátním radám pro konkurenceschopnost (Úř. věst. C 177, 18.5.2016, s. 35).

5

(6)  Viz stanovisko EHSV Přezkum správy ekonomických záležitostí (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 33), a stanovisko EHSV Balíček předpisů o hospodářské a měnové unii (Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 28).

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 1.

7

(8)  Smlouva o Evropské unii, čl. 3 odst. 1.

8

(9)  COM(2019) 8 final, s. 4.

9

(10)  Nejistou povahu odhadovaných strukturálních sald lze ukázat na příkladu Německa. Komise v květnu 2017 odhadla, že se saldo mezi lety 2016 a 2017 snížilo o 0,25 %. V květnu 2018 byly tyto odhady revidovány, takže za dané období ukazovaly nárůst o 0,35 %, což vedlo k přizpůsobení strukturálního salda o 0,6 % potenciální hospodářské výkonnosti. Jde o velice podstatné přizpůsobení vzhledem k tomu, že Německo je relativně stabilní ekonomika a v roce 2017 nedošlo k žádným velkým otřesům.

10

(11)  Stanovisko EHSV Nová vize pro dokončení hospodářské a měnové unie (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 32).

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 3.

12

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/236

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

(2020/C 429/29)

| Zpravodaj: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Mihai IVAŞCU

| Konzultace | Rada Evropské unie, 8. 6. 2020, 10. 6. 2020
  Evropský parlament, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 177, 178 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/0/2 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 8. 6. 2020, 10. 6. 2020

Evropský parlament, 17. 6. 2020

Právní základ

články 177, 178 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Po bezprecedentním a symetrickém otřesu způsobeném vnějšími faktory v důsledku pandemie COVID-19 předpovědi naznačují, že dojde ke dramatickému zvýšení nezaměstnanosti a chudoby a dále se významný počet podniků ocitne v úpadku. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV plně podporuje iniciativu Komise využít rozpočet EU k mobilizaci investic a nabídnutí finanční podpory během fáze oživení po krizi COVID-19. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Reakce na krizi COVID-19 byla mezi jednotlivými členskými státy nekoordinovaná, v závislosti na vnitrostátních a regionálních kapacitách. EHSV se domnívá, že určité změny návrhu nařízení o společných ustanoveních jsou zcela nezbytné, a vítá záměr zajistit u sedmi fondů se sdíleným řízením větší jednoduchost a flexibilitu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV se domnívá, že navrhované flexibility jsou ve složité hospodářské a sociální situaci tím správným přístupem a umožní členským státům využít dostupných fondů tam, kde je jich nejvíce zapotřebí. Oživení po krizi COVID-19 by se mělo řídit zásadami udržitelnosti a je nutné koordinovat opatření v rámci EFRR, Fondu soudržnosti a ostatních evropských programů. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Na druhé straně je EHSV nespokojen s rozdíly v tom, jak různé členské státy zahrnují a zapojují sociální partnery a organizace občanské společnosti do přípravy dohod o partnerství a do vytváření a provádění programů, jakož i v rámci monitorovacích výborů. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV se domnívá, že musí být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou krizí COVID-19 závažně postiženy a jež nejvíce čelí obtížím, aby bylo obnoveno trvalé hospodářské oživení. Sociální začleňování a zmírňování rozdílů mezi členskými státy a mezi jednotlivými regiony je a mělo by být hlavní prioritou Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV souhlasí s tím, že možnost využít posunu harmonogramu je naprosto nezbytná, a podporuje návrh, aby převody mohly být prováděny na začátku programového období či v kterémkoli okamžiku během fáze provádění. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV se dále domnívá, že zajištění dočasných opatření, která umožní využívání fondů za mimořádných okolností, by zvýšilo důvěru a napravilo nerovnováhu v hospodářství. Očekávaný vysoký veřejný dluh bude mít významný dopad na hospodářství, nebude-li účinně podporováno všemi nezbytnými prostředky. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Výbor se domnívá, že je naprosto zásadní, aby mohl být rozpočet EU flexibilnější při řešení negativních otřesů, zejména takových, které nemají původ v ekonomické oblasti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV doporučuje, že by EU měla mít politiky pro zlepšování přeshraniční spolupráce v dobách krize. Lepší protokoly a posílená spolupráce by umožnily Evropě jednodušeji a rychleji reagovat v případě katastrofy jakéhokoli druhu. |
| --- | --- |

1.10

2.   Úvod a legislativní návrh

| 2.1 | Před více než dvěma lety navrhla Evropská komise nařízení o společných ustanoveních (CPR) (1), které se skládá z legislativních norem pro používání fondů v rámci politiky soudržnosti v období 2021–2027. Navržený legislativní rámec představuje zjednodušení, zvýšení flexibility při řešení nově vznikajících potřeb a zlepšení účinnosti využívání finančních nástrojů. O textu se vedla debata s členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Navrhované nařízení zavádí určitá opatření, která by poskytla manévrovací prostor pro využívání Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci a Evropského námořního a rybářského fondu. Nařízení rovněž pozměňuje finanční pravidla pro výše uvedené fondy a rovněž pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza. EHSV vítá záměr zjednodušit sedm fondů se sdíleným řízením a zvýšit jejich flexibilitu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Po bezprecedentním a symetrickém otřesu způsobeném vnějšími faktory v důsledku pandemie COVID-19 byl zvýšený tlak na evropský zdravotní systém bezprostředně následován závažnými sociálními a hospodářskými obtížemi. Předpovědi naznačují, že dojde ke dramatickému zvýšení nezaměstnanosti a chudoby a dále se významný počet podniků ocitne v úpadku. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pro zbývající finanční rámec (konec roku) byly okamžitě přijaty dva legislativní návrhy jako bezprostřední reakce na možné účinky pandemie: dvě změny nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2) přijaté dne 30. března 2020, resp. 23. dubna 2020, které se pokouší poskytnout členským státům při jejich úsilí o řízení programů v reakci na krizi COVID-19 flexibilitu. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Probíhající jednání o udržitelné strategii východiska z krize se zaměřují na dva pilíře: evropský fond na podporu oživení a robustní a posílený víceletý finanční rámec. Navrhované nařízení je nasměrováno na podporování investic v rámci politiky soudržnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV plně podporuje iniciativu Komise využít rozpočet EU k mobilizaci investic a nabídnutí finanční podpory během fáze oživení po krizi COVID-19. Ta by měla plynout do podpory širších plánů zvyšování konkurenceschopnosti a udržitelnosti evropského hospodářství a provádění evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Současná krize COVID-19 poukázala na důležitost flexibility a toho, aby byla reakce členských států a EU rychle koordinována. Tato poučení by se měla odrazit v novém právním a finančním rámci, který musí prokázat svou flexibilitu a schopnost reagovat na mimořádné okolnosti v budoucnosti. |
| --- | --- |

2.7

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Reakce na krizi COVID-19 byla mezi jednotlivými členskými státy nekoordinovaná, v závislosti na vnitrostátních a regionálních kapacitách. To může vést k asymetrickému oživení a zároveň přispět k větší nerovnosti a zvyšování rozdílů mezi regiony, což by mohlo z dlouhodobého hlediska ohrozit jednotný trh a finanční stabilitu Evropské unie. EHSV se domnívá, že je zásadní jednat okamžitě, aby se zamezilo další roztříštěnosti jednotného trhu a zajistilo dodržování cíle stanoveného ve Smlouvě, kterým je podpora konvergence a snižování rozdílů. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hospodářské oživení potřebuje silné veřejné investice, které by mohl brzdit značný tlak na veřejné finance, a tudíž by období poklesu mohlo trvat déle. Proto jsou ve vztahu k příštímu víceletému finančnímu rámci zcela nezbytné určité změny návrhu nařízení o společných ustanoveních. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Evropský semestr má úzkou vazbu na investice v rámci politiky soudržnosti, které jsou zase velmi vhodné k tomu, aby uspokojovaly potřeby zjištěné v rámci procesu evropského semestru a aktivně přispívaly k hospodářskému oživení. EHSV opakovaně vybízel, že „je třeba zavést společný evropský rámec, který by se podobal dohodě o partnerství v rámci strukturálních fondů EU a který by zaručil výrazné a smysluplné zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti jako celku ve všech fázích navrhování a provádění evropského semestru“ (3). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Článek 6 nařízení o společných ustanoveních týkajících se sedmi fondů stanoví způsob, kterým by měly jednotlivé členské státy organizovat partnerství s příslušnými regionálními a místními orgány, a to zapojením alespoň městských a jiných orgánů veřejné správy, hospodářských a sociálních partnerů a rovněž relevantních orgánů zastupujících občanskou společnost, partnerů v oblasti ochrany životního prostředí a subjektů zastupujících základní práva atd. Všechny členské státy by měly tyto zúčastněné subjekty zapojit do přípravy dohody o partnerství a do vytváření a provádění programů, jakož i v rámci monitorovacích výborů. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Ačkoli tyto linie jsou jasné, EHSV je nespokojen s rozdíly v tom, jak členské státy zahrnují a zapojují sociální partnery a organizace občanské společnosti. EHSV již několikrát upozornil, že „několik členských států dostalo v letošních doporučeních pro jednotlivé země doporučení, aby posílily sociální dialog. Ke stimulaci zapojení sociálních partnerů by bylo potřeba zavést minimální normy pro konzultace národních vlád se sociálními partnery z příslušných států v různých fázích evropského semestru (4). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.5 | Pokud se jedná o současné prováděcí období, EHSV bere na vědomí určité problémy, které mají příjemci se včasným dokončením schválených programů. Flexibilita je klíčová pro umožnění úspěšného provádění a případné prodloužení prováděcího období, a rovněž aby umožnila správné provádění operací po fázích. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV se domnívá, že navrhované flexibility jsou tím správným přístupem ve složité hospodářské a sociální situaci, kde se pro příští období provádění očekávají výjimečné situace. Je stále zjevnější, že dopad pandemie COVID-19 na hospodářství bude mít na členské státy dlouhodobé účinky a jediným způsobem, jak zajistit udržitelné východisko z krize, je dluh. Je tudíž nesmírně užitečné bezodkladně vytvořit rámec pro všechny země, který umožní vnést flexibilitu do jejich strategie východiska z krize a využít dostupných fondů tam, kde je jich nejvíce zapotřebí. |
| --- | --- |

3.6

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV se domnívá, že musí být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou krizí COVID-19 závažně postiženy a jež nejvíce čelí obtížím, aby bylo obnoveno trvalé hospodářské oživení. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sociální začleňování a zmírňování rozdílů mezi členskými státy a mezi jednotlivými regiony je a mělo by být hlavní prioritou Fondu soudržnosti. Vzhledem k tomu, že krizí COVID-19 byla silně zasažena odvětví cestovního ruchu a kultury, měla by být zejména tato odvětví podporována. Současně však sociální začleňování není omezeno jen na tato odvětví a zásady evropského pilíře sociálních práv by měly být základem v každém přístupu. Proto EHSV podporuje vytvoření zvláštního cíle v rámci politiky 4 EFRR. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV vítá záměr umožnit členským státům větší flexibilitu, pokud jde o převádění určitých objemů prostředků mezi různými fondy EU, kdykoli to považují za nezbytné. Právní rámec politiky soudržnosti by měl být rychle přizpůsoben novým skutečnostem, aby mohly být snadno přijímány a prováděny speciálně navržené mechanismy. Mohlo by se ukázat, že flexibilita a odchylky od stávajících pravidel mají pro provádění v tak složitých hospodářských a sociálních podmínkách zásadní význam. EHSV proto podporuje zplnomocnění Evropské komise k přijímání nezbytných prováděcích aktů. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Navržené změny zavádějí určitou flexibilitu pro členské státy, aby měly možnost žádat o převody mezi jednotlivými fondy nebo z fondů do jakéhokoli nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení. EHSV souhlasí s tím, že možnost využít posunu harmonogramu je naprosto nezbytná, a podporuje návrh, aby převody mohly být prováděny na začátku programového období či v kterémkoli okamžiku během fáze provádění. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pakt o stabilitě a růstu podporuje koordinaci mezi fiskálními politikami a uplatňování zdravých veřejných financí, které jsou zásadní pro udržitelné hospodářské oživení a růst. EHSV se domnívá, že zajištění dočasných opatření, která mohou umožnit využívání fondů za mimořádných okolností, by zvýšilo důvěru a napravilo nerovnováhu v hospodářství. Očekávaný vysoký veřejný dluh bude mít významný dopad na hospodářství, nebude-li účinně podporováno všemi nezbytnými prostředky. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV se domnívá, že by měly existovat jasné mechanismy doplňkovosti mezi různými evropskými finančními toky. To znamená, že oživení po krizi COVID-19 by se mělo řídit zásadami udržitelnosti a že je nutné koordinovat opatření v rámci EFRR, Fondu soudržnosti a ostatních evropských programů. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV vítá přidání odkazu na mimořádné a neobvyklé okolnosti, pokud jde o opatření spojená s řádnou správou ekonomických záležitostí. V souladu s potřebou větší flexibility v reakci na mimořádné okolnosti, jako je krize COVID-19, považuje EHSV navrženou změnu názvu kapitoly III na hlavu II za nezbytnou. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV plně podporuje navrhované zavedení článku 15a. Výbor se domnívá, že je naprosto zásadní, aby mohl být rozpočet EU flexibilnější při řešení negativních otřesů, zejména takových, které nemají původ v ekonomické oblasti. Dále flexibilita zavádí správný přístup, že by průběžné platby mohly být výjimečně zvýšeny až o 10 procentních bodů nad použitelnou míru spolufinancování, nesmějí však přesáhnout 100 % kvóty. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV považuje za relevantní začlenění odůvodnění u transferů v čl. 8 písm. d), neboť by to umožnilo lepší dohled a transparentnost. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Dále změna 71. bodu odůvodnění zajišťuje, že prováděcí pravomoci týkající se dočasných opatření pro využívání fondů by měly být udělovány Evropské komisi bez projednávání ve výborech. Dodatečná flexibilita je navržena v jakémkoli převodu, kdy každý členský stát bude moci při převodu z jakéhokoli fondu do jiného fondu žádat až o 5 % celkového původního přídělu. Dodatečný převod mezi EFRR, ESF+ a Fondem soudržnosti až do výše 5 % může být rovněž žádán i v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV souhlasí s tím, že jsou malé a střední podniky velmi důležité pro hospodářství, a vítá zvýšenou pozornost, která je věnována právě jim. Kromě toho by měla být zvláštní pozornost věnována malým a středním podnikům, které generují růst a vytvářejí vysoce kvalitní pracovní místa, což je při snižování nerovností a odstraňování rozdílů nezbytné. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Pandemie COVID-19 ukázala, že digitální vzdělávání představuje množství výzev. Prosté zajištění přístupu žáků nebo studentů ze znevýhodněného prostředí k vybavení IKT a digitálnímu vybavení nestačí. EHSV doporučuje, aby členské státy analyzovaly způsoby, které by umožňovaly přístup k digitálním platformám. Žáci a studenti ze znevýhodněného prostředí a někteří starší učitelé také nemají nezbytné dovednosti k řádné práci s digitálními nástroji a digitálním obsahem. Proto EHSV vybízí k dodatečným okamžitým investicím do rozšiřování dovedností. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EHSV podporuje navrhované snížení prahové hodnoty ve výši 10 milionů EUR na 5 milionů EUR pro operaci prováděnou po fázích, za předpokladu, že jsou splněny všechny ostatní podmínky stanovené v článku 111. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kromě toho, že se zvýší kapacita pro lékařské vybavení a dodávky, EHSV doporučuje, aby EU uplatňovala politiky pro zlepšování přeshraniční spolupráce v dobách krize. Katastrofy a přírodní krize se nezastaví na hranici státu. Během pandemie byly koordinace a společná reakce členských států velmi omezené, neorganizované a motivované tendencemi uzavřít se do sebe. Lepší protokoly a spolupráce by pomohly k překonání řady nedostatků v počátečním období a umožnily by jednodušší a rychlejší evropskou reakci na katastrofu jakéhokoli druhu. |
| --- | --- |

4.14

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD).

1

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV z vlastní iniciativy Evropský semestr a politika soudržnosti – vypracování nové evropské strategie na období po roce 2020 (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 39).

3

Evropský semestr a politika soudržnosti – vypracování nové evropské strategie na období po roce 2020

(4)  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 113.

4

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/240

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

a k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

(2020/C 429/30)

| Zpravodaj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultace | Rada Evropské unie, 8. 6. 2020, 10. 6. 2020
  Evropský parlament, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 175 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 20. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 219/0/1 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 8. 6. 2020, 10. 6. 2020

Evropský parlament, 17. 6. 2020

Právní základ

čl. 175 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

20. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

219/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV jednoznačně podporuje a oceňuje velké navýšení finančních prostředků FST (Fondu pro spravedlivou transformaci) určených na usnadnění přechodu od hospodářství a společnosti s vysokými emisemi uhlíku na modernější, udržitelnější a diverzifikovanější hospodářství a společnost. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV je hluboce přesvědčen, že pro dosažení optimálního výsledku v procesu spravedlivé transformace mají velký význam nejen dostatečné finanční zdroje moderního typu určené na přesně vymezené oblasti podpory, ale také flexibilní výklad pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV velmi oceňuje návrh úvěrového nástroje pro veřejný sektor a považuje jej za inovativní, originální a vysoce žádaný subjekty veřejného sektoru, které se nacházejí na cestě ke klimatické neutralitě. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV zdůrazňuje, že po nových návrzích souvisejících s plánem na podporu oživení a nástrojem Next Generation EU má mechanismus pro spravedlivou transformaci reálnou šanci stát se velmi důležitým nástrojem budoucího VFR pro období 2021–2027, který bude přínosem nejen pro Zelenou dohodu pro Evropu, ale také pro oživení a obnovu po koronaviru. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyzývá příslušné orgány EU, aby co nejvíce urychlily přípravné, schvalovací a prováděcí práce související s upraveným mechanismem pro spravedlivou transformaci, aby mohl být tento mechanismus brzy uveden do praxe. V této hře je čas kritickým parametrem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV vítá zvláštní pozornost, která je v úvěrovém nástroji pro veřejný sektor věnována méně rozvinutým regionům procházejícím spravedlivou transformací. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV je přesvědčen, že inovativní myšlenka, na níž se zakládá úvěrový nástroj pro veřejný sektor, by mohla sloužit také jako zdroj inspirace pro podobný typ finančních produktů na úrovni členských států. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV považuje kritéria výběru způsobilosti, jakož i navrhované investiční oblasti za velmi významné pro účely spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV rovněž vítá a podporuje dodatečné financování ve prospěch programu InvestEU a jeho zvláštního režimu pro spravedlivou transformaci, které zvyšuje potenciál k využívání finančních nástrojů v procesu spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

1.9

2.   Záležitost a kontext

| 2.1 | Na svém plenárním zasedání v červnu 2020 přijal EHSV stanovisko k Fondu pro spravedlivou transformaci (1), které v mnoha podrobnostech vysvětluje postoj EHSV k tématu procesu spravedlivé transformace a pracuje také s úvahami o době po koronaviru. Jeho obecné výsledky, závěry a doporučení zůstávají samozřejmě platné. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V tomto bouřlivém období však Evropská komise na konci května zveřejnila svůj plán na podporu oživení a všechny tři pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci představují podstatnou součást programu Next Generation EU. Ve srovnání s původním návrhem z ledna 2020 by mechanismus pro spravedlivou transformaci měl operovat s viditelně vyšším finančním přídělem a vyšší finanční základnou. Nově navržený soubor dokumentů odráží symbiózu a proveditelný souběh cílů Zelené dohody pro Evropu a plánu na podporu oživení a odolnosti po koronaviru. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pracuje nyní také s pojmem „platforma pro spravedlivou transformaci“, která má poskytovat technickou podporu a poradenství veřejným i soukromým subjektům v uhelných regionech a dalších oblastech s vysokými emisemi uhlíku, aby měly dostatečné informace o možnostech financování. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Upravený mechanismus pro spravedlivou transformaci bude dále pracovat se svými třemi pilíři:






  — | Fondem pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Fondem pro spravedlivou transformaci;

| — | režimem pro spravedlivou transformaci v rámci programu InvestEU; |
| --- | --- |

—

režimem pro spravedlivou transformaci v rámci programu InvestEU;

| — | úvěrovým nástrojem pro veřejný sektor. |
| --- | --- |

—

úvěrovým nástrojem pro veřejný sektor.

Na druhé straně pandemie COVID ukázala důvod, proč pokračovat v plnění přiměřených cílů Zelené dohody pro Evropu a podporovat proces hospodářské restrukturalizace, zejména ve zranitelných regionech a územích. Proto bylo navrženo, aby mechanismus pro spravedlivou transformaci výrazně navýšil svůj finanční příděl a svou finanční základnu.

| 2.5 | Mezi hlavní změny ve srovnání s návrhy z ledna 2020 patří:






  — | výrazné navýšení finančního přídělu zejména v případě FST: navrhuje se, aby se původní počáteční finanční příděl zvýšil ze 7,5 miliardy EUR na 40 miliard EUR (další 2,5 miliardy EUR v rámci běžného VFR a nová částka 30 miliard EUR v rámci programu Next Generation EU); pravidlo znásobení (1,5 až 3krát) finanční základny FST prostřednictvím převodu z EFRR nebo ESF+ se vztahuje pouze na zdroje v rámci VFR pro období 2021–2027, nikoli na zdroje v rámci nástroje Next Generation EU; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

výrazné navýšení finančního přídělu zejména v případě FST: navrhuje se, aby se původní počáteční finanční příděl zvýšil ze 7,5 miliardy EUR na 40 miliard EUR (další 2,5 miliardy EUR v rámci běžného VFR a nová částka 30 miliard EUR v rámci programu Next Generation EU); pravidlo znásobení (1,5 až 3krát) finanční základny FST prostřednictvím převodu z EFRR nebo ESF+ se vztahuje pouze na zdroje v rámci VFR pro období 2021–2027, nikoli na zdroje v rámci nástroje Next Generation EU;

| — | navýšení zdrojů ve prospěch programu InvestEU – výše záruky by se zdvojnásobila; oblast udržitelné infrastruktury bude pracovat s 20 miliardami EUR, oblast výzkumu, inovací a digitalizace s 10 miliardami EUR, stejná částka je přidělena na oblast malých a středních podniků, oblast sociálních investic a dovedností obdrží 3,6 miliardy EUR a finanční příděl pro nově navrženou oblast strategických evropských investic je 31 miliard EUR; |
| --- | --- |

—

navýšení zdrojů ve prospěch programu InvestEU – výše záruky by se zdvojnásobila; oblast udržitelné infrastruktury bude pracovat s 20 miliardami EUR, oblast výzkumu, inovací a digitalizace s 10 miliardami EUR, stejná částka je přidělena na oblast malých a středních podniků, oblast sociálních investic a dovedností obdrží 3,6 miliardy EUR a finanční příděl pro nově navrženou oblast strategických evropských investic je 31 miliard EUR;

| — | úvěrový nástroj pro veřejný sektor získává prostřednictvím tohoto balíčku právní základ návrhu a představuje jedinečnou a inovativní kombinaci praktického provádění finančních nástrojů a dotací. |
| --- | --- |

—

úvěrový nástroj pro veřejný sektor získává prostřednictvím tohoto balíčku právní základ návrhu a představuje jedinečnou a inovativní kombinaci praktického provádění finančních nástrojů a dotací.

| 2.6 | Ostatní navrhované prvky balíčku Evropské komise z ledna 2020 zůstávají nezměněny a platí v plném rozsahu; vztahují se na podporované činnosti a oblasti (a také na ty, které jsou z podpory vyloučeny), procesy provádění (několik alternativ operačních programů), úlohu územních plánů spravedlivé transformace jakožto hlavních podkladových dokumentů, jež jsou rozhodující pro podporu, jakož i na typy příjemců. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Je vhodné chápat návrhy týkající se upraveného mechanismu pro spravedlivou transformaci pouze jako jeden prvek struktury komplexní a vnitřně propojené mozaiky, již představuje balíček programu Next Generation EU, jakož i úpravy návrhu VFR 2021–2027 za účelem navýšení fiskální (rozpočtové) základny EU a jejího zaměření na současné naléhavé potřeby. Navrhovaná fiskální opatření rovněž doplňují již přijatá mimořádná opatření v oblasti měnových a strukturálních politik a v regulačních rámcích. Musí být také podporována souběžným úsilím o zlepšení oblastí bankovní unie a unie kapitálových trhů. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Balíček za účelem zřízení nástroje na podporu oživení a přizpůsobení VFR 2021–2027 potřebám situace po koronaviru se považuje za mimořádný krok ve financování EU, ale také za krok nezbytný a naléhavý. Rozpočtová politika EU by za současných okolností a pravidel jednoduše nebyla dostatečně flexibilní a nebyla by schopna podniknout kroky, které by viditelně pomohly vyřešit krizovou situaci. Na druhé straně se tento návrh může jevit v současné politické situaci jako velmi pravděpodobný. |
| --- | --- |

2.8

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV tento návrh vítá, jelikož považuje strukturální reformy a podporu hospodářské diverzifikace za velmi důležitou dlouhodobou prioritu EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV pohlíží na úpravu mechanismu pro spravedlivou transformaci z celkové perspektivy nástroje na podporu oživení a považuje tento mechanismus za spravedlivý, inovativní, inkluzivní a účinný nástroj na podporu regionů a území, které čelí zelené transformaci z odvětví s vysokou spotřebou uhlí a s vysokými emisemi uhlíku na moderní a udržitelně diverzifikované hospodářské činnosti. V kombinaci s tou nejflexibilnější možnou interpretací pravidel státní podpory nyní nabízí reálnou možnost usnadnit dosažení spravedlivé transformace v těchto oblastech. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV podporuje myšlenku využít dodatečného financování FST v rámci nástroje Next Generation EU (30 miliard EUR) ve zrychleném režimu s cílem pomoci výrazně urychlit investice do zelené transformace nejpozději do roku 2024. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila příslušný rámec, díky němuž bude možné, aby byl navýšený nástroj FST připraven již na začátku roku 2021, tedy v době, kdy by určité regiony mohly těžce trpět následky krize, pokud jde o jejich hospodářskou výkonnost a sociální a environmentální podmínky. Při stejné příležitosti EHSV vyzývá členské státy, aby urychlily práci na územních plánech spravedlivé transformace, jež jsou strategickým plánovacím dokumentem a nezbytným předpokladem pro přístup k finančním prostředkům v rámci všech tří pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV rovněž vítá dodatečný příděl programu InvestEU, který přináší výhody konkrétním regionům při pokrývání jejich potřeb v rámci zelené transformace. Výbor vítá, že v rámci režimu pro spravedlivou transformaci bude podpora ve prospěch investic v regionech procházejících spravedlivou transformací možná prostřednictvím kterékoli oblasti politiky v závislosti na konkrétních investičních potřebách identifikovaných členskými státy v jejich územních plánech spravedlivé transformace. EHSV rovněž podporuje účast nově navržené oblasti strategických evropských investic na činnostech zahrnutých do mechanismu pro spravedlivou transformaci. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV oceňuje, že začlenění projektů InvestEU do druhého pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci řeší hospodářsky životaschopné a trhem otestované investice subjektů soukromého i veřejného sektoru prostřednictvím inovativního typu financování. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV jednoznačně podporuje a oceňuje myšlenku úvěrového nástroje pro veřejný sektor, která představuje pro veřejný sektor velmi inovativní řešení, jež je společným produktem vyvinutým Evropskou komisí a EIB, u níž má kombinovat úvěrovou a grantovou složku. Tato kombinace má za cíl mobilizovat až 30 miliard EUR veřejných investic ve prospěch energetické a dopravní infrastruktury, sítí dálkového vytápění, veřejné dopravy, opatření ke zvýšení energetické účinnosti, sociální infrastruktury a dalších typů projektů na podporu postižených obcí a regionů a zlepšení jejich životních podmínek a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV zdůrazňuje inovativní a originální povahu úvěrového nástroje pro veřejný sektor, který na úrovni projektů podporuje provádění finančních nástrojů prostřednictvím doplňkového grantu. EHSV podporuje myšlenku, že tento nástroj představuje doplněk k FST a k průřezovému finančnímu systému InvestEU. Na tomto základě se požadavek, aby projekty podporované v rámci úvěrového nástroje pro veřejný sektor nemohly získat jiné zdroje financování EU, zdá být přiměřený. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV bere na vědomí, že grantová složka bude řízena přímo Evropskou komisí a do konce roku 2024 bude přerozdělena prostřednictvím systému vnitrostátních přídělů. V této souvislosti EHSV vyzývá Komisi, aby urychleně zahájila výzvy, jakmile bude přijato několik územních plánů spravedlivé transformace, a vyzývá členské státy, aby již nyní přikročily k přípravě projektů. To by mohlo zajistit, že zdroje vyčleněné pro členské státy budou vyčerpány prostřednictvím výzev zahájených do konce roku 2024. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV si je dobře vědom jedinečnosti a originality inovativního úvěrového nástroje pro veřejný sektor na podporu investic veřejných subjektů, které splňují požadavky přechodu na klimatickou neutralitu a nezaručují dostatečné příjmy. Grantová složka je proto rozhodující pro praktické zajištění hospodářských, sociálních a environmentálních projektů, které nejsou dostatečně finančně životaschopné a nemohou tedy být financovány pouze pomocí finančních nástrojů. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV zdůrazňuje velký význam územních plánů spravedlivé transformace, které jsou stejně důležité pro všechny tři pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci. EHSV souhlasí s tím, že k financování mohou mít přístup pouze členské státy s již schválenými územními plány spravedlivé transformace. Tyto plány jsou skutečně klíčovým prostředkem k podnícení členských států k tomu, aby se zavázaly ke směřování ke klimaticky neutrální ekonomice. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV vítá koncepci, podle níž by projekty v méně rozvinutých regionech (tj. s HDP na obyvatele nepřekračujícím 75 % průměru EU) obdržely o 5 procentních bodů vyšší grant na úvěr než projekty v jiných územích (až 20 % oproti 15 %). EHSV je však znepokojen skutečností, že efektivní sazba grantu může činit pouhých 5–7 % ve srovnání s celkovými náklady projektu. To nemusí představovat dostatečnou pobídku k tomu, aby projekty usilovaly o financování. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EHSV se rovněž domnívá, že pro použití zdrojů navrhovaných pro tento nástroj by bylo prospěšné zapojení i jiných finančních partnerů než EIB. Mohlo by to otevřít prostor pro finanční instituce se sídlem v členských státech, aby mohly tento originální a inovativní typ produktu rozvíjet a nabízet jej svým zákazníkům. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EHSV považuje platformu pro spravedlivou transformaci za důležitou zejména proto, aby příjemcům nabídla vhodné a rovnocenné informace a technické služby, které přispívají k účinnosti přidělených finančních prostředků. V této souvislosti EHSV rovněž zdůrazňuje význam pomoci, která je členským státům k dispozici, aby mohly vypracovat své územní plány spravedlivé transformace prostřednictvím odpovídající výzvy a podpory zahájené Komisí. |
| --- | --- |

3.14

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV žádá Evropskou komisi, aby přesněji specifikovala rozsah režimu pro spravedlivou transformaci v rámci upraveného programu InvestEU a způsobilost projektů založených na Zelené dohodě pro Evropu v oblasti strategických evropských investic. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pokud jde o úvěrový nástroj pro veřejný sektor, EHSV oceňuje návrh na podporu veřejných investic prostřednictvím preferenčních úvěrových podmínek, zaměřený na území, která jsou přechodem na klimatickou neutralitu nejvíce postižena, a v souladu s územními plány spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV uznává požadavky na kritéria pro výběr projektů a jejich prioritizaci a souhlasí s koncepcí jejich podrobné specifikace ve výzvách na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV doporučuje, aby Evropská komise definovala a přesněji specifikovala oblasti synergie s dalšími nástroji projektu Next Generation EU s cílem podpořit integrovaný přístup a zároveň odstranit překrývání. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV velmi oceňuje, že způsobilými příjemci jsou zúčastněné strany ze všech příslušných oblastí, konkrétně instituce z veřejného sektoru (stát, regiony, města a obce), podniky, výzkumné instituce a univerzity, školy, vzdělávací instituce, poradci na trhu práce a nevládní organizace. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV vyzývá Radu a členské státy, aby co nejdříve dokončily všechny nezbytné přípravné práce k provádění mechanismu pro spravedlivou transformaci. Od Evropské komise se žádá, aby co nejdříve v rámci zrychleného postupu schválila programy mechanismu pro spravedlivou transformaci členských států. Pouze tak bude možné minimalizovat zpoždění při vyplácení finančních prostředků a dosáhnout žádoucích pozitivních dopadů na hospodářskou situaci EU. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV zdůrazňuje, že zamýšlený převod z ESF+ ve prospěch FST neohrozí provádění běžných projektů ESF+; záměr spočívá ve vytvoření dostatečné finanční základny pro sociálně orientované projekty (rekvalifikace, vzdělávání, školení atd.) v rámci FST. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pokud jde o úvěrový nástroj pro veřejný sektor, EHSV považuje širokou škálu oblastí k podpoře za přiměřenou a oceňuje její slučitelnost s ostatními pilíři mechanismu pro spravedlivou transformaci i s některými dalšími finančními nástroji VFR. |
| --- | --- |

4.8

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 311, 18.9.2020, s. 55.

1

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/245

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+)

[COM(2020) 447 – 2018/0206 (COD)]

(2020/C 429/31)

| Hlavní zpravodaj: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Hlavní spoluzpravodaj: | Carlos Manuel TRINDADE |

Hlavní zpravodaj:

Krzysztof BALON

Hlavní spoluzpravodaj:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konzultace | Evropský parlament, 17. 6. 2020
  Rada, 9. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva | 9. 6. 2020 |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/0/6 |

Konzultace

Evropský parlament, 17. 6. 2020

Rada, 9. 6. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva

9. 6. 2020

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/0/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Hospodářství, trh práce, sociální systémy i systémy zdravotní péče v Evropské unii zažily v důsledku pandemie COVID-19 silný a bezprecedentní otřes. Pandemie způsobila četné a obrovské sociální problémy, k nimž patří například prohlubování nerovností, prudce rostoucí míra chudoby v důsledku ztráty zaměstnání a předpokládané větší vyloučení zranitelných skupin ze společnosti a z trhu práce. Má-li si Evropa udržet konkurenceschopnost ve světovém hospodářství a zajistit ochranu, dodržování a uplatňování zásad evropského pilíře sociálních práv, pak potřebuje náležitě sladit své hospodářské a sociální politiky, a to zvláště během krizí. Aby bylo možné těmto výzvám čelit, měla by EU podniknout příslušné kroky, mj. co se týče víceletého finančního rámce (VFR) a také Evropského sociálního fondu plus (ESF+). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Je důležité zajistit ve fázi oživení jednotné využívání různých evropských fondů, aby se zamezilo roztříštěnosti opatření na vnitrostátní úrovni. EHSV se tudíž důrazně vyslovuje pro to, aby bylo možné spolufinancovat opatření ESF+ z prostředků facility na podporu oživení a odolnosti. Navíc by využití ESF+ k financování opatření na podporu ekologické a digitální transformace mělo být zaměřeno na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, a vhodně tak doplňovat další evropské fondy v rámci VFR a facilitu na podporu oživení a odolnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nařízení o ESF+ není dostatečně financované na to, aby odpovídalo potřebám politiky sociální soudržnosti. EHSV je proto rezolutně proti tomu, aby bylo celkové finanční krytí ESF+ na období 2021–2027 sníženo. Je třeba zrušit povinnost převádění prostředků z ESF+ a/nebo Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) do Fondu pro spravedlivou transformaci. Měly by být zachovány míry spolufinancování současného VFR. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV opakuje svůj požadavek, který vyjádřil ve svém předchozím stanovisku, aby bylo na ESF+ vyčleněno 30 % celkových prostředků určených na politiku hospodářské, sociální a územní soudržnosti a dále aby bylo v rámci fondu ESF+ přiděleno 30 % dostupných prostředků na opatření v oblasti sociálního začleňování. Jelikož je v pozměněném návrhu stanoveno, že 5 % prostředků bude vyčleněno na boj proti dětské chudobě, představuje tento požadavek zcela nezbytné minimum. EHSV současně podporuje navýšení minimálního podílu prostředků určených na začlenění osob NEET na 15 %. Skutečnost, že v některých regionech EU tvoří větší část osob NEET ženy, je třeba zohlednit tím, že budou ženám určeny zvláštní prostředky. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vzhledem k úloze, kterou ESF+ plní při provádění evropského pilíře sociálních práv, vyzývá EHSV důrazně Evropskou komisi a členské státy, aby uvažovaly o vhodnějším monitorování sociální situace v rámci evropského semestru tím, že do něj zahrnou seznam dohodnutých ukazatelů, které umožní získat spolehlivé a odpovídající informace o sociálním vývoji v EU. EHSV v dohledné době vypracuje vlastní návrh týkající se tohoto seznamu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vzhledem k významné roli sociální ekonomiky, včetně poskytovatelů sociálních služeb, v sociálním rozměru EU a její podstatné úloze během krizí a procesu oživení opakuje EHSV svůj požadavek, který vyjádřil ve svém předchozím stanovisku (1), aby se podpora činností v oblasti sociální ekonomiky a také neziskových organizací, které lidem poskytují podporu a služby, stala samostatným konkrétním cílem fondu ESF+. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V případě spolufinancování sociálních služeb obecného zájmu z ESF+ by mělo být v nařízení stanoveno, že tyto služby musí splňovat kritéria všeobecné přístupnosti, kvality a cenové dostupnosti. V souvislosti s tím, že má být z ESF+ odstraněna složka Zdraví, je třeba lépe definovat cílovou skupinu, jíž jsou prostředky vyčleněné na podporu přístupu ke zdravotní péči – ale také pro zranitelné osoby v dlouhodobé péči – určeny. Navíc je třeba jako výslovnou cílovou skupinu ESF+ určit rodiny a neformální pečovatele, aby se zajistilo, že budou plně podporováni a budou schopni ustát budoucí otřesy. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V zájmu podpoření evropské solidarity, již současná krize vážně narušila, je nutné, aby byly výrazně navýšeny prostředky určené na nadnárodní či přeshraniční projekty, sítě či složky. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ESF+ sice zahrnuje konkrétní cíl týkající se integrace občanů třetích zemí, EHSV přesto doporučuje, aby byl do návrhu vložen bod odůvodnění, který by objasňoval, že právní předpisy EU nijak neomezují přístup uprchlíků, žadatelů o azyl ani migrantů z třetích zemí k aktivním opatřením nebo přístup k sociální podpoře v případě, že tato opatření chtějí využívat. EHSV také naléhavě vyzývá členské státy, aby nezaváděly omezení, která zhoršují sociální vyloučení migrantů. Totéž platí i pro ostatní zranitelné skupiny, například národnostní menšiny. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kromě toho je důležitější než kdykoli jindy uplatňovat v plném rozsahu zásadu partnerství a zapojit sociální partnery a další organizace občanské společnosti. Aby toho bylo dosaženo, je základním předpokladem náležité financování budování kapacit sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, zejména jejich sítí a sdružení. |
| --- | --- |

1.10

2.   Úvod

| 2.1 | Dne 30. května 2018 přijala Evropská komise návrh nařízení o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (2) k řešení dalších výzev, kterým EU čelí – nedostatků na úrovni dovedností, nedostatků v aktivní politice trhu práce a ve vzdělávacích systémech, problémů vyplývajících z nových technologií a nových forem práce, nízké pracovní mobility a sociálního vyloučení. EHSV k němu dne 17. října 2018 přijal stanovisko, jehož hlavní připomínky zůstávají nadále v platnosti (3). V reakci na sociální a hospodářský dopad pandemie COVID-19 přijala Evropská komise dne 28. května 2020 pozměněný návrh týkající se ESF+ (4). Ten je předmětem tohoto stanoviska, které bylo vypracováno na žádost Evropské komise ze dne 28. května 2020 a na žádost Evropského parlamentu ze dne 9. června 2020. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hospodářství, trh práce, sociální systémy i systémy zdravotní péče v EU zažily v důsledku pandemie COVID-19 silný a bezprecedentní otřes. Přímé i nepřímé dopady pandemie COVID-19 mají a nadále budou mít významný negativní vliv na všechny členské státy. Povedou nejenom k výraznému poklesu hrubého domácího produktu v krátkodobém horizontu, ale také – zejména ve střednědobém a dlouhodobém horizontu – k prohloubení sociálních nerovností a nárůstu chudoby a nezaměstnanosti, a to i u mladých lidí. Největší výzvou bude prudce rostoucí míra chudoby způsobená mj. ztrátou pracovních míst a „nové“ vyloučení zranitelných skupin ze společnosti a z trhu práce, včetně osob se zdravotním postižením, Romů a migrantů. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Na druhé straně se EU potýká s obtížemi při řešení problému dlouhověkosti, o čemž tragicky svědčí vysoký počet starších lidí, kteří v několika členských státech zemřeli v pečovatelských zařízeních na onemocnění COVID-19. Nejenže existují problémy, kterým čelí starší osoby, ale také platí, že mezigenerační solidarita v Evropě je křehká, což je třeba řešit ráznými opatřeními na unijní a vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nedávný i pokračující vývoj také zhoršil strukturální problémy vyplývající z hospodářské globalizace, řízení migračních toků a nárůstu bezpečnostních hrozeb, z přechodu na čistou energii, technologických změn, stárnutí pracovní síly a ze zvyšujícího se nesouladu mezi nabídkou a poptávkou, pokud jde o dovednosti a pracovní síly ve stejných odvětvích a regionech, zejména v případě malých a středních podniků. EU musí být připravena na současné a budoucí výzvy investováním do příslušných dovedností s cílem podpořit ekologickou a digitální transformaci, a posilováním inkluzivnosti růstu díky lepší politice v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, přičemž je třeba brát v úvahu hospodářskou a průmyslovou udržitelnost. EHSV je potěšen tím, že mají být v rámci ESF+ podporována opatření nezbytná k dosažení těchto cílů, jak se v návrhu uvádí ve 14. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Aby bylo možné těmto výzvám čelit, musí EU podniknout příslušné kroky a mj. při tom přizpůsobit VFR – včetně Evropského sociálního fondu plus (ESF+) – novým mezním podmínkám. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I v dobách krize by se všechny zainteresované subjekty na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni měly řídit zásadami řádné správy a dodržovat při plánování, provádění a vyhodnocování opatření financovaných z ESF+ zásady právního státu. Komise by měla zajistit, aby byly žádosti o poskytnutí prostředků z ESF+ podávané sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti posuzovány spravedlivě a na základě transparentních kritérií. Kromě toho je důležitější než kdykoli jindy hájit a řádně uplatňovat zásadu partnerství v souladu s kodexem chování a zapojit sociální partnery a další organizace občanské společnosti. Aby toho bylo dosaženo, je základním předpokladem náležité financování budování kapacit sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, včetně jejich sítí a sdružení. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EHSV hluboce lituje, že v této pozměněné verzi nařízení existuje možnost neprovádět konzultace s externími zúčastněnými stranami. Argument naléhavosti není dostatečně silný na to, aby odůvodnil nedodržení základní zásady konzultace zúčastněných stran ohledně změn natolik důležitého nařízení. EHSV nicméně vítá informaci, že se konají konzultace s členskými státy a Evropským parlamentem, které snad přinesou významná zlepšení v některých aspektech návrhu. |
| --- | --- |

2.7

3.   Nejdůležitější aspekty pozměněného návrhu Evropské komise

| 3.1 | Zvýšení požadavků na tematické zaměření u zaměstnanosti mladých lidí v souvislosti s rizikem, že u mladých lidí dramaticky vzroste míra nezaměstnanosti a podíl osob, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET): Členské státy, ve kterých je podíl NEET ve věkové skupině 15–29 let vyšší než průměr EU, by měly alespoň 15 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení přidělit na cílené činnosti a strukturální reformy na podporu mladých lidí (namísto 10 % podle původního návrhu Evropské komise). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Boj proti dětské chudobě: Evropská komise navrhuje doplnit do návrhu bod odůvodnění a článek, které požadují, aby členské státy přidělily alespoň 5 % zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení problému dětí žijících v chudobě. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Podpora ekologické a digitální transformace v souladu s průmyslovou strategií EU (5): vzhledem k předpokladu, že po pandemii COVID-19 nastane „nová normalita“, se v evropských průmyslových ekosystémech objeví nové modely, včetně nových místních hodnotových řetězců, což si vyžádá nové dovednosti pro nové druhy pracovní náplně. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Důsledné dodržování horizontální zásady rovnosti mužů a žen ve všech členských státech s ohledem na to, že pandemie COVID-19 měla nepřiměřený socioekonomický dopad na ženy. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Odstranění složky Zdraví z ESF+, současně však byla v návrhu ponechána ustanovení, která vyzývají k zajištění součinnosti a doplňkovosti činností v rámci ESF+ a nového programu Zdraví, jelikož je třeba oba programy úzce koordinovat: to souvisí s návrhem Evropské komise, aby byl vytvořen výrazně posílený, samostatný program Zdraví (6). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Stanovení mechanismů v právním rámci politiky soudržnosti, které lze rychle mobilizovat v případě, že v příštím desetiletí nastanou mimořádné okolnosti: Evropská komise navrhuje dočasná opatření pro využití fondu ESF+ v reakci na mimořádné a neobvyklé okolnosti, k nimž patří stanovení odchylek od určitých pravidel, jež by usnadnily reakci na tyto okolnosti. Jde například o rozšíření oblasti působnosti ESF+ o podporu systémů zkrácených úvazků, které nejsou kombinovány s aktivními opatřeními, podporu přístupu ke zdravotní péči, i co se týče osob, které nejsou bezprostředně socioekonomicky zranitelné, a také možnost zmírnění požadavků na tematické zaměření. |
| --- | --- |

3.6

4.   Návrhy EHSV týkající se pozměněného návrhu nařízení

| 4.1 | Má-li si Evropa udržet konkurenceschopnost ve světovém hospodářství a zajistit ochranu, respektování a uplatňování práv zakotvených v evropském pilíři sociálních práv – zejména co se týče kvalitních pracovních míst, kvalitního a všeobecně dostupného vzdělávání a odborné přípravy, rovného přístupu ke zdravotním a sociálním službám, sociálního začleňování osob se zdravotním postižením a dalších zranitelných skupin a jejich aktivního zapojení do společenského života, pak potřebuje odpovídající kombinaci hospodářských a sociálních opatření, a to zvláště během krizí. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V této souvislosti je třeba, aby bylo náležitě zajištěno financování sociálního rozměru EU (včetně ESF+) prostřednictvím facility na podporu oživení a odolnosti a rozpočtu EU ve finančním výhledu na období 2021–2027. EHSV se tudíž důrazně vyslovuje pro to, aby bylo možné spolufinancovat opatření ESF+ z prostředků facility na podporu oživení a odolnosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Navíc by využití ESF+ k financování opatření na podporu ekologické a digitální transformace mělo být zaměřeno na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, a vhodně tak doplňovat další evropské fondy v rámci VFR a facilitu na podporu oživení a odolnosti. Je důležité zajistit ve fázi oživení jednotné využívání různých evropských fondů, aby se zamezilo roztříštěnosti opatření na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV je rezolutně proti tomu, aby bylo celkové finanční krytí ESF+ na období 2021–2027 sníženo z původně plánované částky ve výši zhruba 101 miliard EUR (v běžných cenách) na stávajících cca 97 miliard EUR. Toto snížení nelze odůvodnit odstraněním složky Zdraví (na niž mělo být původně vyčleněno přibližně 413 milionů EUR). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Prostředky ESF+ by se mohly výrazně snížit v důsledku vložení článku 21a do nařízení o společných ustanoveních. Tento článek členským státům ukládá povinnost převést za každé 1 euro poskytnuté z Fondu pro spravedlivou transformaci prostředky z ESF+ a/nebo EFRR ve výši 1,5 až 3 EUR (maximálně 20 % příslušného přídělu). Je tudíž třeba tuto povinnost převádění prostředků zrušit. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Navrhované snížení míry spolufinancování ze strany EU je nepřijatelné a stávajícím strukturám pro financování by přineslo problémy. Velkou část prostředků poskytnutých v rámci spolufinancování předávají členské státy předkladatelům projektů. Namísto zajištění dodatečných finančních prostředků na vnitrostátní úrovni dojde v důsledku nižší míry spolufinancování ze strany EU k tomu, že se organizace provádějící projekty ocitnou ve finančních potížích. Proto by měly být zachovány míry spolufinancování ze stávajícího období. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | S ohledem na to, že je ESF+ hlavním finančním nástrojem pro provádění evropského pilíře sociálních práv, vyzval EHSV již ve svém předchozím stanovisku (7) k tomu, aby bylo na ESF+ vyčleněno 30 % celkových prostředků určených na politiku hospodářské, sociální a územní soudržnosti a dále aby bylo v rámci fondu ESF+ přiděleno 30 % prostředků na opatření v oblasti sociálního začleňování. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV se dále domnívá, že vzhledem k rozsáhlosti hospodářských a sociálních výzev, jimž čelíme v období sociální krize po pandemii COVID-19, je nutné zaručit, že ESF+ bude využíván v celé Evropě vyváženým způsobem. EHSV proto znovu opakuje, že nesouhlasí s odstraněním minimálního podílu (v současnosti stanoveného na 23,1 %) financování politiky soudržnosti. Jedním z cílů ESF+ je poskytovat dodatečnou podporu nejvzdálenějším regionům a řídce osídleným oblastem a také podporovat mobilitu pracovních sil, což je s politikou soudržnosti rovněž úzce spjato. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vzhledem k tomu, že je v pozměněném návrhu vyjádřen záměr vyčlenit 25 % prostředků na sociální začleňování a 5 % prostředků na boj proti dětské chudobě, představuje požadavek přidělit na sociální začleňování 30 % prostředků zcela nezbytné minimum. Mimoto musí být možné přidělit na boj proti dětské chudobě v závislosti na konkrétní situaci na určitém území částku přesahující 5 % (v rámci 30 % prostředků určených na sociální začleňování). Zároveň je zapotřebí, aby byla opatření týkající se boje proti dětské chudobě prováděna v souladu s doporučením Komise 2013/112/EU ze dne 20. února 2013Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění (8), rovněž s přihlédnutím ke Studii proveditelnosti týkající se dětské záruky (závěrečná zpráva) (9). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV podporuje navýšení minimálního podílu prostředků určených na začlenění osob NEET na 15 %. EHSV podporuje kroky, které podniká Komise s cílem podpořit cílená opatření, jež mají zvýšit účast mladých lidí (včetně těch přistěhovaleckého původu) na trhu práce. Tato opatření by měla být zaměřena na posílení zaměstnatelnosti mladých lidí díky odpovídajícím dovednostem a na zajištění sociální ochrany a zahrnutí do působnosti kolektivního vyjednávání. Výbor v této souvislosti upozorňuje na to, že v některých regionech EU tvoří mnohem větší část osob NEET ženy. Je třeba tuto skutečnost zohlednit a odpovídajícím způsobem navýšit prostředky určené speciálně ženám a podporovat inovativní opatření sjednaná v rámci podniků, jejichž účelem je zlepšit rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV souhlasí s tematickým zaměřením, jelikož zajišťuje, že členské státy prosazují politické priority na úrovni EU. Nicméně požaduje, aby při úpravě programování finančních prostředků bylo tematické zaměření propojeno s určitou flexibilitou a autonomií členských států, s cílem vyvarovat se vytváření administrativní zátěže související se správou. Pokud by to však mělo vést k jakémukoli omezení požadavků na tematické zaměření u sociálního vyloučení, vyzývá EHSV k přijetí doprovodných opatření, například k umožnění měr spolufinancování až do 100 % v případě opatření týkajících se těchto specifických cílů. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vzhledem k tomu, že je ESF+ zaměřen na provádění evropského pilíře sociálních práv, je třeba zohlednit v nařízení o ESF+ plány provádění tohoto pilíře na unijní a vnitrostátní úrovni jakožto základní orientační dokumenty, s nimiž musí být sladěny dohody o partnerství a operační programy, a monitorovat tyto plány v rámci evropského semestru. EHSV proto důrazně vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby uvažovaly o vhodnějším monitorování sociální situace v rámci evropského semestru tím, že do něj zahrnou seznam dohodnutých ukazatelů, které umožní získat spolehlivé a odpovídající informace o sociálním vývoji v EU. EHSV již k tomuto tématu vypracoval stanovisko (10), v němž vyzval k zavedení nových sociálních ukazatelů v rámci evropského semestru, aby bylo možné sledovat provádění evropského pilíře sociálních práv, a k formulování doporučení pro jednotlivé země v sociální oblasti. V dohledné době vypracuje vlastní návrh týkající se tohoto seznamu. Evropská komise by za tímto účelem měla vypracovat pravidla a postupy pro ověřování souladu návrhů vnitrostátních dokumentů obsahujících plán výdajů v rámci ESF+ na období 2021–2027 se zásadami evropského pilíře sociálních práv (rámec pro politiku v oblasti trhu práce, vzdělávání a odborné přípravy stanoví především zásady uvedené v kapitolách I a II a rámec pro potírání chudoby a sociálního vyloučení by měly tvořit zásady uvedené v kapitole III). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ESF+ se v přiměřené míře nezabývá otázkami, které jsou součástí přechodného období, v němž žijeme, jako je nutnost zvážit prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání přijetí strategií za účelem zkrácení pracovní doby, při kterém by se nesnižovala mzda, lepšího sladění pracovního a rodinného života, podpory dobrovolné práce na částečný úvazek, nových forem zaměstnání, zvláště ve stříbrné, oběhové a sociální ekonomice, a obecněji přerozdělování práce, což každému umožní pracovat a zároveň vést smysluplný a zdravý život. V rámci ESF+ je třeba pomáhat sociálním partnerům a dalším organizacím občanské společnosti, aby mohli tyto strategie navrhnout a předávat si osvědčené postupy, a zároveň podporovat opatření zaměřená na provádění těchto strategií členskými státy. Další oblastí, v níž by ESF+ mohl být proaktivní a inovativní, je podpora společensky prospěšné práce. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | V případě spolufinancování sociálních služeb obecného zájmu z ESF+ by mělo být v nařízení stanoveno, že se tyto služby musí řídit zásadami solidarity a transparentnosti a musí splňovat kritéria všeobecné přístupnosti, kvality a cenové dostupnosti v souladu se standardy uvedenými v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb (11). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | V souvislosti s tím, že má být z ESF+ odstraněna složka Zdraví, je třeba lépe definovat cílovou skupinu, jíž jsou prostředky vyčleněné na podporu přístupu ke zdravotní péči pro zranitelné osoby určeny. Při tom je třeba upřesnit, že jde zejména o bezdomovce, nelegální přistěhovalce, osoby bez zdravotního pojištění a o osoby se zdravotním postižením a starší osoby ve zranitelném postavení. Navíc je nezbytné upřesnit, že působnost ESF+ zahrnuje rovněž dlouhodobou péči o zranitelné skupiny, a to s ohledem na to, že po pandemii bude řada členských států pravděpodobně muset přehodnotit, reorganizovat či rozvíjet své služby dlouhodobé péče. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Osoby pečující o rodinu (zpravidla ženy) již v Evropě zajišťují 80 % dlouhodobé péče a v důsledku COVID-19 se ze dne na den staly jedinými osobami, které jsou pro jejich rodinné příslušníky oporou. Skloubení pracovního a rodinného života se stalo zcela nemožným a ženy musely obstarávat péči a rehabilitace, k nimž řada z nich nemá žádnou kvalifikaci, aniž by si mohly v průběhu karantény na chvilku odpočinout. Je tudíž třeba jako výslovnou cílovou skupinu ESF+ určit rodiny a neformální pečovatele. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Vzhledem k významné roli sociální ekonomiky, včetně poskytovatelů sociálních služeb, v sociálním rozměru EU a její zvláštní úloze během krizí a procesu oživení opakuje EHSV svůj požadavek, aby se podpora činností v oblasti sociální ekonomiky stala samostatným konkrétním cílem fondu ESF+. Sociální ekonomika dává vzniknout kvalitním pracovním místům, podporuje sociální začleňování, mj. poskytováním sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb obecného zájmu, a současně přispívá k rozvíjení participativní demokracie a občanské společnosti. Navíc odvětví sociální ekonomiky i neziskové organizace, které poskytují lidem podporu a služby, prokázaly velkou odolnost a významně přispěly ke zmírnění dopadů krize COVID-19. To by mělo vést k posílení stávajících sociálních neziskových subjektů a podpořit investice do nových, v duchu zajištění nejen hospodářského růstu, nýbrž i obecného blaha a dobrých životních podmínek. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Při provádění projektů způsobilo velké problémy rozsáhlé shromažďování údajů, především údajů osobního charakteru. Nezřídka se stává, že u některých účastníků projektů v rámci ESF se vůbec neposuzuje možnost poskytnutí prostředků, poněvadž neuvedli veškeré údaje. Navzdory snaze zjednodušit ESF nezměnila Evropská komise návrh ukazatelů uvedených v příloze I a příloze II nařízení o ESF+. EHSV proto doporučuje, aby nebyly shromažďovány nepodstatné údaje a požadované ukazatele byly přizpůsobeny konkrétnímu programu. Je třeba ještě více snížit počet ukazatelů. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Některé země zavedly určitý druh omezení ve vztahu k uprchlíkům, žadatelům o azyl a dalším migrantům z třetích zemí, pokud se jedná o přístup k aktivním opatřením nebo přístup k sociální podpoře. Proto EHSV – ačkoli ESF+ zahrnuje konkrétní cíl týkající se integrace občanů třetích zemí – naléhavě vyzývá Komisi, aby do návrhu vložila nový bod odůvodnění s vyjasněním, že z předpisů EU nevyplývají žádná omezení přístupu k aktivním opatřením nebo sociální podpoře pro ty, kdo chtějí taková opatření využít, avšak členské státy mohou tento přístup omezit prostřednictvím svých vnitrostátních předpisů. EHSV také naléhavě vyzývá členské státy, aby nezaváděly omezení, která zhoršují sociální vyloučení migrantů. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Vzhledem k tomu, že je nutné podpořit evropskou solidaritu, již současná krize vážně narušila, EHSV také žádá, aby byly výrazně navýšeny prostředky určené na nadnárodní projekty, sítě a složky. Je to nezbytné, aby bylo možné budovat přeshraniční sítě k poskytování vzájemné podpory, ale také aby bylo možné posílit vědomí evropské identity u občanů různých členských států a zviditelnit finanční podporu, kterou EU poskytuje svým občanům. Požadavky na spolufinancování musí být u těchto nadnárodních sítí a projektů vzhledem k negativnímu dopadu pandemie COVID-19 na nadnárodní pracovní a finanční udržitelnost flexibilnější. |
| --- | --- |

4.20

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou 1..

7

(8)  Úř. věst. L 59, 2.3.2013, s. 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=cs.

9

(10)  Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en.

11

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/251

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“)

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

(2020/C 429/32)

| Hlavní zpravodaj: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Hlavní spoluzpravodaj: | Alain COHEUR (BE-III) |

Hlavní zpravodaj:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Hlavní spoluzpravodaj:

Alain COHEUR (BE-III)

| Konzultace | Evropský parlament, 17. 6. 2020
  Rada, 10. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 9. 6. 2020 |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 218/0/2 |

Konzultace

Evropský parlament, 17. 6. 2020

Rada, 10. 6. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

9. 6. 2020

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

218/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV zdůrazňuje, že v důsledku pandemie COVID-19 vyšla více než kdy předtím najevo nutnost posílit úlohu Evropské unie v oblasti zdraví, její schopnost reagovat, řídit a koordinovat a její pravomoci prostřednictvím „Evropské unie zdraví“. To je nutné k tomu, aby mohla reagovat na problémy, s nimiž se potýkají občané a poskytovatelé zdravotní péče, včetně lékařského a zdravotnického personálu v první linii, a na jejich očekávání, která mají v souvislosti s účinnou evropskou politikou v oblasti veřejného zdraví. Zároveň je potřeba prostřednictvím víceúrovňové správy zohlednit funkční propojení mezi evropskou, vnitrostátní a regionální úrovní (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vítá návrh programu „EU pro zdraví“, který Evropská komise předložila v květnu 2020, návrh plánu pro oživení Next Generation EU a víceletý finanční rámec na období 2021-2027, nicméně vyjadřuje politování nad rozpočtovými škrty Evropské rady z června 2020, které přišly v době, kdy veřejné zdraví čelí složitým krátkodobým i dlouhodobým výzvám politické, sociální, hospodářské, digitální a environmentální povahy, k jejichž zvládnutí jsou zapotřebí inovativní, průřezová a integrovaná opatření a značné strategické investice (do sociální a zdravotní oblasti). |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | EHSV se domnívá, že Evropa „à la carte“ (2), tj. vícerychlostní Evropa, nemůže představovat způsob, jak reagovat na stávající výzvy, které přesahují státní hranice, a neumožňuje pracovat na ambiciózním a solidárním projektu evropské integrace založeném na koncepci „jednoty v rozmanitosti“ a vedeném společnými cíli v oblasti spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | EHSV vyzývá evropské orgány a instituce a členské státy, aby projevily politickou vůli a uzavřely Pakt o zdraví pro budoucnost Evropy, který bude v souladu se základními hodnotami Evropské unie, mj. s evropskou solidaritou, a se závazky přijatými na mezinárodní úrovni (cíle udržitelného rozvoje, prosazování lidských práv a uplatňování mezinárodních úmluv) i na úrovni evropské (priority německého předsednictví Rady Evropské unie a provádění evropského pilíře sociálních práv). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vyzývá Evropský parlament, aby coby „spolunormotvůrce“ vyjednával s Radou o navýšení finančních prostředků určených na program v oblasti zdraví a na další nástroje uplatňované v součinnosti s odvětvím zdravotnictví (výzkum, soudržnost a mezinárodní spolupráce) a také o konkrétním využití prostředků z Evropského mechanismu stability s cílem přestat uplatňovat úsporná opatření. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV trvá na tom, aby se při provádění programu věnovala mimořádná pozornost boji proti sociálním nerovnostem v oblasti zdraví, dostupnosti kvalitní zdravotní péče, kontinuitě péče (i mezinárodní) za všech okolností, podpoře a konsolidaci systémů zdravotní péče s univerzálním krytím a rozvoji vícerozměrných evropských opatření v oblasti veřejného zdraví, a to v souladu se zásadami evropského pilíře sociálních práv, mj. se „zdravotní péčí“, „začleněním osob se zdravotním postižením“ a „dlouhodobou péčí“. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | EHSV požaduje zejména přijetí evropských pokynů týkajících se uspokojování potřeb nejzranitelnějších příslušníků společnosti, tj. osob žijících v nejistých poměrech, starších osob a osob se zdravotním postižením (zejména ty, které musejí žít v zařízeních, kam přichází hodně návštěv), které v celé Evropě ve velké míře zasáhla pandemie a její důsledky. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Je potřeba věnovat zvláštní pozornost posílení práv starších osob a osob se zdravotním postižením a zejména stanovení rámce pro společné hodnocení, který bude zahrnovat personalizované plánování, preferenci domácí péče nebo péče v ústavu menší velikosti a kritéria kvality a přístupnosti pro přijetí do ústavní péče a dlouhodobou péči, již tyto osoby potřebují. Vzhledem k velmi vysoké míře úmrtnosti v mnoha ústavech pro seniory a osoby se zdravotním postižením musíme věnovat maximální pozornost zlepšení jejich správy, která byla v mnoha členských státech EU kritizována. Obecně je potřeba přezkoumat celou politiku podpory starších osob, mj. v rámci práce Evropské komise týkající se důsledků demografického vývoje v Evropě. Podobně tomu, co již bylo provedeno u specifických faktorů ovlivňujících zdraví, žádá EHSV o vypracování jasných inovativních pokynů, které jako nejvyšší priority stanoví lidskou bytost a lidská práva starších a nejzranitelnějších osob. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.6 | Podle EHSV je prioritní soudržná evropská správa věcí veřejných v oblasti zdraví, která bude zahrnovat také prováděcí opatření k programu v oblasti zdraví, odpovídající financování a iniciativy, jež budou konkrétním výrazem Evropy pro zdraví. EHSV požaduje operativní přístup ke „zohlednění otázky zdraví ve všech oblastech politiky“. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV navrhuje, aby byl vzhledem k naléhavosti situace, k riziku nového vypuknutí pandemie a k povzbudivým zkušenostem získaným v rámci „energetické Evropy“ a opatření v oblasti civilní obrany a ochrany co nejdříve zaveden evropský mechanismus koordinace a rychlého zásahu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Je nezbytné ihned vytvořit pracovní skupinu tvořenou odborníky, která by zajišťovala koordinaci znalostí a zdrojů s cílem propojit nejlepší virologická a epidemiologická centra a nejlepší diagnostické kompetence. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV se domnívá, že by tato pracovní skupina měla, mj. ve spolupráci s armádními „jednotkami rychlého zásahu v případě krizí“, zmapovat zdroje, které jsou k dispozici a které lze snadno přidělit, včetně oddělení urgentního příjmu, a že by měla počítat s přesuny mobilních jednotek. Musí vytvořit síť nejlepších dostupných zdrojů z hlediska umělé inteligence a dotací na IT pro účely rozvoje simulací a vypracovávání strategií. |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Pracovní skupina musí také podrobněji řešit aspekty týkající se zdravotního stavu veškerého zdravotnického personálu, který je zásadní nejen z hlediska práva na zdraví, ale také pro zajištění účinné reakce na případnou další krizi. Kromě toho by pracovní skupina mohla položit základy pro evropskou specializaci „krizová a urgentní medicína“, jak se navrhuje v dokumentu Komise. |
| --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Náklady na tuto nezbytnou činnost se zdají být velmi nízké, protože většina členských států je již nyní závislá na vysokých školách, výzkumných střediscích nebo vojenských zdravotnických službách. |
| --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Podle EHSV je mimořádně důležité, aby tato pracovní skupina mohla ihned zahájit činnost. |
| --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že během pandemie, která dosud trvá, chyběl autoritativní hlas Evropské komise, která mohla s využitím špičkových evropských odborníků stanovit zdravotní perimetry, ujasnit dopad viru na obyvatelstvo a uvést na pravou míru často protichůdné názory na aspekty tohoto onemocnění a jeho vývoj. V reakci na předchozí epidemie reagovaly evropské orgány konkrétními opatřeními, např. zřízením Generálního ředitelství pro zdraví (GŘ SANTE) nebo Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC). EHSV se domnívá, že se v tomto vývoji musí dále pokračovat. |
| --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | EHSV se domnívá, že program v oblasti zdraví umožní dosáhnout hmatatelných výsledků pouze v případě, že bude přijat inkluzivní přístup, na jehož základě budou zahrnuty mezinárodní organizace (mj. Světová zdravotnická organizace, s níž je třeba dále prohlubovat spolupráci a součinnost), Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením a zainteresované subjekty ze zdravotnictví, neboť mají občanům nejblíže. Při tom je rovněž třeba provádět pravidelná hodnocení cílů. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV zdůrazňuje význam pracovníků ve zdravotnictví, kteří působí v obzvláště choulostivém a náročném odvětví, a žádá, aby jim byla věnována soustavná pozornost, díky čemuž bude možné předjímat potřeby v oblasti vzdělání, struktur, ochranných pomůcek a ekonomického a sociálního blahobytu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV důrazně podporuje evropská partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti zdraví podle vzoru společného podniku IIL 2 a je zastáncem společných snah, jejichž cílem je přeorientovat evropský technologicko-produktivní rozměr prostřednictvím většího úsilí evropských vědeckých a zdravotnických útvarů zaměřeného na vytvoření skutečného evropského prostoru zdraví. |
| --- | --- |

1.12

2.   Poučit se z vícerozměrné krize způsobené pandemií COVID-19

| 2.1 | Pandemie COVID-19 odhalila křehkost systémů zdravotní péče mnoha zemí na světě, včetně systémů zdravotní péče těch členských států EU, které trpí nízkou mírou veřejných investic a přímým uplatňováním požadavků evropské správy ekonomických záležitostí vyžadujících rozpočtová omezení. Částky určené na financování systémů zdravotní péče se tedy v jednotlivých členských státech značně liší a liší se i částky, které jednotlivé členské státy vyčleňují na boj proti pandemii COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropa čelí třem typům rizika (nekontrolované pandemie a prohloubení sociálních nerovností v oblasti zdraví, nedostatečné programy hospodářské politiky a fenomén geopolitické „černé labutě“), jež mohou vyvíjet značný tlak na zdraví a blahobyt jejích občanů a uvrhnout celosvětové hospodářství do dlouhodobé recese, a potýká se rovněž s prudkými poklesy finančních trhů a odchody z finančních trhů. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Krize COVID-19 opět ukázala, jak je důležité obnovit rovnováhu mezi lidskou činností a přírodou. Není zapotřebí dále prokazovat dopady, které má životní prostředí (změna klimatu, kvalita ovzduší, biologická rozmanitost, potravinové systémy atd.) na zdraví. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Bylo by velice vhodné, kdyby Komise a Evropský parlament, jež se velmi angažují v otázkách udržitelného rozvoje, životního prostředí a biologické rozmanitosti, důrazněji prosazovaly svůj názor a především s pomocí největších evropských odborníků poskytly v této těžké situaci evropským občanům pokyny a možná řešení vycházející z vědeckých poznatků, aby bylo možné rozhodněji řešit složitou zdravotní situaci, která způsobuje znepokojení a utrpení. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Nepřenosná onemocnění jsou v Evropě na vzestupu a představují hlavní příčinu pracovní neschopnosti a úmrtí: kardiovaskulární choroby, cukrovka, rakovina a nemoci dýchacího ústrojí tvoří 77 % nemocnosti a 86 % příčin předčasného úmrtí. Řada těchto chorob souvisí s kombinací různých faktorů, včetně environmentálních. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zelená dohoda pro Evropu, kterou předložila Evropská komise, pokládá základ pro novou strategii udržitelného růstu podporujícího začlenění, jejímž cílem je zlepšit zdraví a kvalitu života osob a chránit přírodu, a to tak, aby nikdo nebyl opomenut. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Obzvlášť příhodné jsou pro evropskou politickou činnost v oblasti zdraví příhraniční oblasti. Ve většině případů se jedná o zeměpisné oblasti, které se vyznačují vysokou mobilitou. Tyto oblasti byly mezi prvními, které využívaly dohod a úmluv uzavřených mezi sousedními státy za účelem zlepšení přístupu ke zdravotní péči. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Přesto však byla přeshraniční spolupráce ve zdravotnictví, zahájená před více než 20 lety v rámci programů Interreg a spočívající v koordinaci, budování, organizaci a hledání někdy velmi komplexních řešení mezi různými subjekty, během několika hodin smetena příchodem onemocnění COVID-19 a jednostranným uzavíráním hranic bez ohledu na přeshraniční oblasti a bez jakékoli vůle tuto spolupráci zachovat. |
| --- | --- |

2.7

3.   Posílit systémy zdravotní péče a akceschopnost Evropské unie

| 3.1 | Pandemie COVID-19 měla a stále má významný dopad na občany a společnost a na hospodářské, sociální a zdravotnické struktury na světové, evropské a zejména přeshraniční úrovni a jednoznačně ukázala, že je zapotřebí posílit systémy zdravotní péče a systémy řízení krizí. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Cílem politiky EU v oblasti zdraví je podpora zdraví, ochrana před zdravotními hrozbami a koordinace strategií mezi členskými státy. Pandemie COVID-19 ukázala, že k řešení krizí je nezbytná spolupráce a koordinace mezi členskými státy EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Abychom mohli účinně reagovat na případné nové přeshraniční zdravotní hrozby, je zapotřebí posílit schopnost reakce EU v mimořádných situacích, v obecné rovině v rámci provádění evropského pilíře sociálních práv (zejména zásady 16), prostřednictvím rozšíření kompetencí EU v oblasti zdraví a rovněž prostřednictvím přezkumu evropských smluv. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Přestože EU v současnosti disponuje v oblasti veřejného zdraví pouze podpůrnými pravomocemi, což omezuje její činnost, ovlivňuje ho prostřednictvím svých politik v jiných oblastech, zejména v rámci cyklu koordinace hospodářských politik a vnitřního trhu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V rámci „budoucnosti Evropy“, musí být zdraví v Evropě prioritou. Prvním krokem tímto směrem je program „EU pro zdraví“. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V této souvislosti EU zahájila řadu iniciativ, v nichž je třeba pokračovat a které je třeba konsolidovat, přičemž dvě z nich zasluhují zvláštní pozornost: evropské referenční sítě (ERN) a evropské plány. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Evropské referenční sítě fungují od roku 2017 a jejich cílem je propojovat evropské odborníky na vzácná onemocnění. V zájmu zajištění co nejlepší možné podpory, aniž by pacienti museli podstupovat nepohodlí spojené s přemísťováním, tyto sítě zaručují, že pacienti nemusí cestovat, nýbrž musí obíhat informace. V současné době je do těchto sítí zapojeno více než 900 vysoce specializovaných zdravotnických zařízení ve více než 300 nemocnicích. Tento model by bylo možné aplikovat i na ostatní onemocnění. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pokud jde o správu a pracovní postupy, má EU k dispozici pět agentur a další nástroje jako evropský zdravotnický sbor nebo tzv. „bílé přilby“, které umožňují rychleji reagovat na krizové situace. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V otázkách týkajících se zdraví poskytují vnitrostátním vládám podporu dvě specializované agentury. Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (3) vyhodnocuje a kontroluje hrozby nových onemocnění s cílem koordinovat reakci na ně. Evropská agentura pro léčivé přípravky (4) pak řídí vědecké posuzování kvality, bezpečnosti a účinnosti všech léčiv v EU. Ostatní agentury se zabývají důležitými doplňujícími úkoly. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Současná krize COVID-19 více než kdy dříve ukázala, že je v budoucím víceletém finančním rámci zapotřebí ve větší míře upřednostnit přidělování prostředků do zdravotnictví. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Zkušenosti z krize ukázaly, že je třeba udělat více pro to, aby systémy zdravotní péče byly schopny poskytovat nejmodernější zdravotnické služby, léčivé přípravky, zdravotnické výrobky a technologie a aby byly připraveny čelit epidemiím a jiným nepředvídatelným krizím nebo problémům. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Je třeba mít k dispozici systém, jenž obstojí v budoucnosti a bude odolný vůči krizím, aby byl za všech okolností zajištěn včasný přístup k bezpečným, kvalitním a účinným léčivým přípravkům a aby se vyřešily nedostatky a závislost na dovozu léčivých přípravků a farmakologicky účinných látek z důvodu jejich výroby mimo EU, a především bude schopen posílit spolupráci a koordinaci mezi regulačními orgány v případě nových zdravotních hrozeb. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Je třeba investovat v rámci regionů, rozvíjet regionální a domácí péči s cílem přiblížit ji lidem díky technologiím monitorování na dálku, telemedicíně, aplikacím a personalizovaným zdravotnickým prostředkům vycházejícím z tzv. 4P medicíny (prediktivní, preventivní, personalizovaná a participativní medicína) a investovat také do posílení povinného zdravotního pojištění, nejdříve na vnitrostátní úrovni a následně, v rámci rozsáhlé koordinace, na úrovni EU (5). |
| --- | --- |

3.13

4.   Poskytnout Evropě prostředky odpovídající jejím ambicím

| 4.1 | Investice do zdravotnictví a různé finanční programy musí být rozloženy v souladu s průřezovým přístupem. Je zapotřebí zohledňovat aspekty, které se týkají jak péče, tak prevence a podpory zdraví. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Novinkou je, že program Horizont Evropa zahrnuje mimo jiné řadu misí či výzkumných partnerství, které se vyznačují ambiciózními cíli, zaměřují se na řešení naléhavých problémů a mají dopad na každodenní život občanů. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jednou z oblastí, jíž bude poskytnut velký prostor v evropských politikách financování, je digitalizace zdravotnictví. Za tímto účelem je v programu Horizont Evropa v rámci klastru Zdraví vyhrazena téměř 1 miliarda EUR pouze na rozvoj řešení v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) týkajících se prevence, diagnostiky, léčby a asistence. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nástroj pro propojení Evropy vyčleňuje přibližně 80 milionů EUR na rozvoj a interoperabilitu on-line zdravotních systémů. Rovněž budoucí program Digitální Evropa má podporovat vytváření a konsolidaci společného evropského prostoru pro údaje o zdraví, který by zahrnoval normalizaci druhů sdílených údajů, dohodu o společných ukazatelích a aktivní zapojení Eurostatu do ní. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Byl posílen nástroj pro mimořádnou podporu v rámci EU v oblasti zdravotnictví. Systém „rescEU“, který je součástí mechanismu civilní ochrany EU (6), se zaměřuje na rychlé a přímé reakce na zdravotní krize. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V rámci programů přeshraniční spolupráce Interreg řízených na základě pověření je třeba oblast zdraví podpořit jako prioritní téma. |
| --- | --- |

4.6

5.   Zajistit ambiciózní a společnou evropskou reakci v rámci oživení

| 5.1 | Ve svém usnesení ze dne 17. dubna 2020 (7) požadoval Evropský parlament vytvoření zvláštního rozpočtu s cílem podpořit vnitrostátní systémy zdravotní péče během krize většími investicemi, aby bylo evropské zdravotnictví odolnější a aby bylo možné pomoci zemím, které mají potíže, a vyzval k vytvoření nového samostatného evropského programu pro oblast zdraví. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Výbor se v minulosti k evropské politice v oblasti zdraví několikrát vyjádřil (8). Již 17. března 2020 požadoval EHSV spolu se svými členy větší solidaritu a společnou akci na evropské úrovni s cílem účinně čelit důsledkům pandemie. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Stejně jako opatření v oblasti oživení musí různá opatření přijatá evropskými institucemi v rámci programu „EU pro zdraví“ podporovat začlenění a zapojovat všechny zainteresované strany v oblasti veřejného zdraví (zdravotní pojišťovny, vzájemné pojišťovny atd.). |
| --- | --- |

5.3

6.   Zavést integrovaný a meziodvětvový program v oblasti zdraví

| 6.1 | EHSV vítá iniciativu Evropské komise pro koordinovanou a integrovanou reakci na úrovni evropské správy na zdravotní krize způsobené pandemiemi, která dává plně evropský rozměr politice v oblasti zdraví, sítím pro prevenci a včasnou telediagnostiku a posilování inovací a výzkumu a rozvoji digitálních technologií v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Výbor rovněž zdůrazňuje nutnost lepší evropské koordinace, pokud jde o cíle v oblasti nepřenosných onemocnění a chronických onemocnění způsobujících pracovní neschopnost, a klade důraz na ochranu nejslabších skupin společnosti, na aspekty týkající se duševního zdraví a na boj proti ztrátě soběstačnosti starších osob. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EHSV zdůrazňuje význam přístupu jedno zdraví, který byl přijat, a to s vědomím, že obecně nemůže existovat reakce, která by se soustředila pouze na jedno odvětví, a že řešením je pouze zlepšení péče. Je však očividné, že kritické aspekty oblasti veřejného zdraví je třeba řešit z komplexní a integrované perspektivy. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Výbor se domnívá, že aspekt koordinace je klíčový a nelze ho odsunout mezi ostatních více než 70 možných opatření zahrnujících případné „zavedení a provoz mechanismu pro meziodvětvovou koordinaci v oblasti „jedno zdraví“. EHSV zastává názor, že je třeba se mu věnovat přednostně, neboť provoz mechanismu pro meziodvětvovou koordinaci představuje klíčový prvek řešení krizí. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Výbor považuje za důležité, že díky navrhovanému přístupu nebudou zanedbány aspekty týkající se rovnováhy mezi lidským zdravím a zdravím zvířat (vzhledem k úloze potenciálních zvířecích hostitelů u přenosných onemocnění) a ekosystémů (např. důraz na dopad likvidace nebezpečného odpadu během krize) a že bude v rámci strategií odolnosti vůči krizím kladen přednostní důraz na ochranu zranitelných skupin obyvatelstva. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EHSV se však obává, že takovýto koordinovaný přístup zajišťující ochranu před závažnými přeshraničními zdravotními hrozbami a jejich prevenci bude podroben koordinaci několika různých agentur (9) s různou historií a různými misemi a pravomocemi, které zřejmě v případě potřeby mobilizace a naléhavé a integrované reakce nebudou schopny provádět automatickou a účinnou koordinaci. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EHSV zdůrazňuje, že by agentury měly jednat ve vzájemném souladu v rámci mechanismu meziodvětvové koordinace, pracovat společně a být hnací silou návrhů EU. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Pokud jde o správu a o úlohu agentur, je třeba posílit akceschopnost Generálního ředitelství pro zdraví a bezpečnost potravin (GŘ SANTE, Evropská komise), jeho vazby na Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ EMPL, Evropská komise) a jejich průřezové monitorování zdravotních a sociálních otázek ve všech evropských politikách. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EHSV je přesvědčen, že je zapotřebí vzít náležitě v úvahu, že tři po sobě jdoucí epidemie koronaviru ukázaly, že svět, a v posledním případě také Evropa, nejsou s to dostatečně rychle a integrovaným způsobem reagovat, tzn. projevily nedostatečnou schopnost zpracovávat informace, neschopnost a také chybějící vůli koordinovat reakce, nedostatek zdrojů a především neschopnost využít potenciálně dostupných zdrojů a strategicky je řídit, což napomohlo šíření uvedených epidemií, které by jinak mohly mít menší dopad. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Výbor zdůrazňuje, že nejkritičtějším prvkem reakce na COVID-19 v mnoha zemích na světě a (alespoň částečně) i v Evropě byla neschopnost včasného varování a integrované reakce. Situaci, v níž byla zapotřebí naléhavá opatření, zhoršila chybějící způsobilost k právním úkonům, která by umožnila rychle schválit přechodné předpisy pro mimořádnou situaci. Proto by bylo vhodné posoudit možnost zřízení evropského mechanismu včasného varování. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné vyjmout oblast zdraví z veškerých opatření, jejichž součástí je uzavírání hranic. „Zdraví nesmí mít hranice“: tato zásada by měla být zakotvena v evropských smlouvách. Proto EHSV doporučuje, aby byla zaručena mobilita zdravotnických pracovníků a pacientů. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | K potřebě zlepšit vliv Evropy na systémy zdravotní péče a její příslušná opatření, aby tyto systémy byly bez ohledu na hranice blíže evropským občanům a zlepšily zdravotní služby, zejména pro nejzranitelnější a ekonomicky nejslabší osoby, se několikrát vyjádřil Účetní dvůr. Rovněž EHSV vyzývá Komisi, aby zviditelnila sociální hodnoty, které jsou jasně stanoveny ve Smlouvách a které se konkrétně musí stát kulturou a činností Evropské unie zdraví. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | EHSV podporuje Účetní dvůr, který při různých příležitostech vyjádřil potřebu zlepšit opatření Evropské unie v oblasti zdraví, usilovat o přeshraniční sbližování systémů zdravotní péče, z něhož by měli prospěch evropští občané, a zvyšovat přístupnost zdravotních služeb, zejména pro nejzranitelnější a ekonomicky nejslabší osoby. |
| --- | --- |

6.13

7.   Přizpůsobit operativní, provozní a strategická opatření

| 7.1 | Je jistě záslužné navyšovat objem lidských a finančních zdrojů, avšak s integrovaným přístupem a větším smyslem pro spolupráci by bývalo bylo možné – s tehdejšími zdroji – disponovat dostatečnými zárukami a kompetencemi k zastavení epidemií. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | K řešení naléhavých potřeb v oblasti zdraví, podpoře hospodářské činnosti a přípravě podmínek pro oživení je proto zcela zásadní koordinace a spolupráce. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EHSV považuje za nezbytné zřídit subjekt zabývající se analýzou, prevencí v kontextu ECDC a simulací reakcí, který by byl schopen poskytovat údaje klíčové pro plánování strategií a umožnil by velmi rychle mobilizovat nejlepší dostupné zdroje. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Možnost aplikovat zkušenost evropských referenčních sítí (ERN) (10) na jiná odvětví má tu výhodu, že umožňuje vytvořit konsorcia schopná zajistit v Evropě dovednosti na špičkové úrovni v oblastech užitečných pro řešení krize a vybudovat základy pro synergickou činnost. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | EHSV však tuto zkušenost považuje za nedostatečnou, protože skutečným problémem je to, kdo by mohl řídit koordinaci a finalizaci práce těchto sítí (neboli vytvářet a řídit sítě sítí). |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Je třeba vypracovat evropské kampaně a plány s větším důrazem na nezranitelnější skupiny obyvatel. Tyto iniciativy se musí zaměřit zejména na propagaci zdravého životního stylu, na prevenci a zdravotní screening, na zavedení integrovaných způsobů péče a blahobytu, na boj proti sociálním nerovnostem atd. |
| --- | --- |

7.6

8.   Sledovat dosažení cílů prostřednictvím neustálého monitorování a inkluzivního přístupu

| 8.1 | EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí věnovat zvláštní pozornost ukazatelům kontroly a ověřování kvality, pokud jde o cíle programu. Obecné „makroukazatele“ programu jsou nezbytné, ale cíl spočívající v podpoře a využívání evropských zdrojů při krizi vyžaduje existenci flexibilního systému, který musí být schopen neustále vytvářet ad hoc „mikroindikátory“ umožňující reagovat na okolnosti, pro které byl navržen, aby byl schopen se přizpůsobit aktuálním a měnícím se požadavkům. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Výbor se domnívá, že by bylo zapotřebí vytvořit seznam poskytovatelů zdravotní péče v členských státech a odborníků v různých oborech, přičemž alespoň někteří z nich by museli mít konkrétní odbornost v oblasti reakce na mimořádné situace v oblasti zdraví, a někteří z této skupiny by museli mít zkušenost s integrovanou prací, stejně jako je tou na evropské úrovni v souvislosti s výzkumem, civilní ochranou a vojenským zdravotnictvím. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EHSV vítá program Komise, který poukazuje na potřebu mechanismu pro sledování krizí. V této souvislosti EHSV připomíná, že kromě navržených opatření zaměřených na výrobu prostředků a na technologie je důležité vytvořit i mechanismus koordinace, plánování, monitorování a strategického řízení za účelem prevence a rychlého zásahu. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Jestliže je úlohou Unie v oblasti veřejného zdraví podporovat členské státy, pak v oblasti vzdělávání má Unie ústřední úlohu. Z tohoto hlediska by měla být posílena kontrolní úloha jednotlivých subjektů v oblasti zdravotnického vzdělávání (fakultní kliniky jsou místem, kde musí Unie vzhledem ke svému poslání týkajícímu se mj. zdravotnického vzdělávání hrát ústřední úlohu). |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | EHSV podporuje rovnoprávné a vyvážené zastoupení žen a mužů v rozhodovacích procesech. Vedle příslušných normativních rámců lze vyvážené zastoupení žen a mužů v rozhodovacích procesech a v politickém, hospodářském a sociálním životě zajistit také přijetím přístupu zohledňujícího genderový rozměr ve společenském a rodinném životě. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Výbor se domnívá, že by bylo žádoucí zajistit nepřetržité monitorování kvality těchto oblastí zdravotnictví ze strany Unie, které by mělo být zaměřeno rovněž na to, aby členské státy zajistily vhodné zdravotnické prostory a struktury pro účely vzdělávání v souladu s požadavky Unie. |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | EHSV opakuje, že rovný přístup ke zdravotní péči by mohl využívat výhod, které přinese digitalizace, pokud budou splněny následující podmínky:






  — | rovnoměrné územní pokrytí, |
| --- | --- | --- |

8.7

—

rovnoměrné územní pokrytí,

| — | zmenšování digitální propasti, |
| --- | --- |

—

zmenšování digitální propasti,

| — | interoperabilita celé digitální struktury, |
| --- | --- |

—

interoperabilita celé digitální struktury,

| — | soulad s obecným nařízením o ochraně údajů týkajících se zdraví (11). |
| --- | --- |

—

soulad s obecným nařízením o ochraně údajů týkajících se zdraví (11).

9.   Podporovat zdravotnické pracovníky

| 9.1 | EHSV je přesvědčen, že je zapotřebí posílit přímou účast EU na vzdělávání zdravotnických pracovníků, a to i s ohledem na skutečnost, že vzhledem ke zdokonalování systémů civilní ochrany vzniká potřeba nové profese: odborník v oblasti koordinace a monitorování krizí. Takový odborník by měl působit ve všech územních odborech civilní ochrany. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Bylo by možné uvažovat o pilotním projektu evropské školy v oblasti terciárního vzdělávání zřízené ve spolupráci s evropskými vysokými školami. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EHSV zdůrazňuje, že vedle vzdělávání se EU také musí snažit zajistit zdravotnickým pracovníkům, kteří jsou „hrdiny krize“, důstojné pracovní podmínky. |
| --- | --- |

9.3

10.   Učinit z EU průkopníka v oblasti výzkumu

| 10.1 | Pokud jde o politiku podpory výzkumu léčivých přípravků, které by v dobách krize mohly být užitečné, je třeba zdůraznit, že část tohoto výzkumu, zejména výzkum těch léčivých přípravků, které se v podobných podmínkách již používají, se týká léčivých přípravků, které nemají pro trh velký význam, protože nejsou patentované. Proto je třeba dále posílit nezávislý výzkum, a to rovněž v kritické oblasti vakcín, mimo jiné i proto, aby byla Evropa v technologicko-výrobní oblasti nezávislá. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Jedna studie z velmi nedávné doby ukázala, že nejvýznamnější vysoké školy klesají v žebříčcích vědecké produktivity (v období 2015–2019), přičemž tento trend je právě v Evropě podstatně významnější (pouze jedna evropská vysoká škola je v první třicítce žebříčku), zatímco podniky, které se zabývají službami v oblasti internetu, technologií a analýzy dat, získávají v oblasti výzkumu stále větší význam. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | EHSV se domnívá, že je zapotřebí vyzdvihnout mechanismy synergií mezi programem „EU pro zdraví“ na období 2021–2027 a všemi ostatními programy a fondy zaměřenými na výzkum a technologické inovace ve zdravotnictví a posílit inovace a patentovou produkci, které mohou doplnit a podpořit špičkovou výrobu bioléčiv. |
| --- | --- |

10.3

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Výbor regionů, Listina víceúrovňové správy.

1

(2)  Eur-lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en.

4

(5)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/cs/portal/2/X07_26001.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_CS.html.

7

(8)  Nařízení o investiční iniciativě pro reakci na koronavirus, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, ve fázi přípravy), Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 11, Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 10, Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 122, Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 52, Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 1, Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 48, Úř. věst. C 116, 20.4.2001, s. 75, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 76, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 102, Úř. věst. C 234, 30.9.2003, s. 36, Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 74, Úř. věst. C 120, 20.5.2005, s. 54, Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 36, Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 91, Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 48, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 10, Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 14, Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 150, Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 28, Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 57.

8

(9)  Viz odstavec 2.6.

9

(10)  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 5.

11

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/259

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 Navrácení přírody do našeho života

[COM(2020) 380 final]

(2020/C 429/33)

| Zpravodaj: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Lutz RIBBE (DE-III) |

Zpravodaj:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Spoluzpravodaj:

Lutz RIBBE (DE-III)

| Konzultace | Evropská komise, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva | 21. 1. 2020 |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 8. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 209/5/4 |

Konzultace

Evropská komise, 17. 6. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva

21. 1. 2020

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 8. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

209/5/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá úsilí Evropské komise na poli přípravy strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 jako jedné z cest k Zelené dohodě pro Evropu a ke globálnímu rámci pro biologickou rozmanitost, navrženému Úmluvou o biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Zároveň však lituje toho, že nebyla přijata nepřetržitá doporučení Evropského účetního dvora ke včasnějšímu provádění politiky v oblasti biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | EHSV se domnívá, že strategie v oblasti biologické rozmanitosti je správnou cestou, jak učinit z evropské biologické rozmanitosti ústřední bod oživení po skončení pandemie COVID-19, což bude ku prospěchu lidí, klimatu i planety. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V EU je zapotřebí významně zvýšit snahy o ochranu stávajících přírodních zdrojů, a to prostřednictvím trvalého úsilí v oblasti osvěty a informování společnosti, především mladých lidí, kdy se zdůrazní pozitivní aspekty ochranných opatření. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV se domnívá, že pro dosažení tohoto cíle je nezbytné rozšířit po dohodě s Evropskou komisí chráněná území, a zejména přísně chráněná území, tak aby dopad na zemědělství a lesnictví byl pokud možno co nejmenší, ačkoli to v žádném případě nedostačuje k zastavení úbytku biologické rozmanitosti a musí se to učinit. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Proto se EHSV domnívá, že je zapotřebí výrazně zintenzivnit úsilí o obnovu přírodních stanovišť a posílit boj proti úbytku druhů, způsobenému především nedostatečným prováděním právního rámce a nedostatečným financováním nezbytných opatření. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Podle EHSV je potřeba zdůraznit význam ekologické konektivity a za tímto účelem je potřeba vytvořit transevropskou síť ochrany přírody, čímž by se napravily metodické nedostatky směrnice o ochraně přírodních stanovišť. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV uznává, že provádění cílů obnovy vyžaduje nové, právně závazné cíle a přiměřené autonomní financování. Je však třeba podporovat i dobrovolně přijímaná opatření. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV s politováním konstatuje, že v novém finančním plánu na období 2021–2027 chybí plné, účinné a soudržné začlenění biologické rozmanitosti, a domnívá se, že to představuje znepokojivý signál toho, že opět existují výrazné nesrovnalosti mezi slovy a činy. Vyplývá to i z různých zpráv Evropského účetního dvora týkajících se neslučitelnosti zemědělské politiky, politiky v oblasti klimatu a politiky v oblasti biologické rozmanitosti, které byly zveřejněny v posledních dvou letech. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje, že ekonomické náklady na ochranu biologické rozmanitosti nemohou nést zemědělci a vlastníci lesů. Poskytování tohoto „veřejného statku a hodnoty“ se pro zemědělce musí stát spíše zajímavou příležitostí k výdělku. Domnívá se, že konkrétní pozornost k této problematice je možné začlenit do nového plánu na podporu hospodářského oživení, a sice v podobě investic zaměřených na ochranu (prostřednictvím personálu a prostředků) toho, co je obsaženo ve strategii. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV považuje za zásadní, aby část chráněných území podléhala přísné ochraně, což znamená řízené upuštění od využívání. Pouze takto mohou probíhat čistě přírodní (neřízené) procesy. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV podotýká, že cíl ve výši 10 % prioritních oblastí v zemědělském sektoru není potvrzen v návrhu reformy SZP, který se v současné době projednává a který zmiňuje pouze „minimální procento“, avšak neuvádí konkrétní číslo. Výbor doporučuje, aby byl jakýkoliv stanovené cíl realistický a sdílený. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV vřele vítá posílení zelené infrastruktury a vyzývá Komisi a členské státy k vypracování a provádění soudržné strategie v této oblasti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EU by měla učinit investiční prioritu ze zelených transevropských sítí TEN-G a zajistit náležité financování se specifickým určením. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV vyzývá Komisi, aby vypracovala pádnou a komplexní strategii pro lesy a lesní hospodářství. |
| --- | --- |

1.14

2.   Souvislosti stanoviska

| 2.1 | Strategie v oblasti biologické rozmanitosti, definované jako rozmanitost života na Zemi, zahrnující ekosystémy, společenství, druhy a genetické zdroje, je základním předpokladem udržitelného blahobytu a blahobytu lidstva. Představuje zdroj sama o sobě a přináší společnosti širokou škálu zásadních ekosystémových služeb, od poskytování potravy a sladké vody po opylování a ochranu před povodněmi. Pro ochranu biologické rozmanitosti existují kromě čistě materiálních důvodů i důvody eticko-morální. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Činnosti EU v oblasti biologické rozmanitosti vycházejí z různých článků SFEU:






  — | čl. 4 odst. 2 písm. e), který stanoví sdílenou pravomoc EU v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

2.2

—

čl. 4 odst. 2 písm. e), který stanoví sdílenou pravomoc EU v oblasti životního prostředí,

| — | článku 11, který zahrnuje požadavky na ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

—

článku 11, který zahrnuje požadavky na ochranu životního prostředí,

| — | článku 191, který upravuje činnost EU v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

—

článku 191, který upravuje činnost EU v oblasti životního prostředí.

Kromě toho přistoupila EU k Úmluvě OSN o biologické rozmanitosti, podepsané v červnu 1992 v Riu de Janeiro (1).

| 2.3 | Pokud jde o sekundární právo, disponuje EU řadou právních předpisů zaměřených na ochranu a udržitelné řízení přírodních stanovišť a ohrožených druhů i na začleňování biologické rozmanitosti do politik a činností Unie. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Významná je zejména soustava Natura 2000 – systém chráněných území rozšířený v celé EU a zřízený na základě směrnice o ochraně přírodních stanovišť (2), který zahrnuje i zvláště chráněné oblasti (ZCHO) zřízené na základě směrnice o ochraně volně žijících ptáků (3), rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (4) a nařízení o invazních nepůvodních druzích (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Navzdory existujícím právním nástrojům a mnohým politickým slibům ohledně zastavení úbytku biologické rozmanitosti je však biologická rozmanitost vážně ohrožena:






  — | již v roce 1998 byla předložena strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a v roce 2001 se hlavy států či předsedové vlád států EU v rámci Göteborské strategie zavázali, že do roku 2010 zastaví úbytek biologické rozmanitosti, který již do té doby zaznamenal v Evropě drastické zrychlení, a obnoví přírodní stanoviště a systémy; |
| --- | --- | --- |

2.5

—

již v roce 1998 byla předložena strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a v roce 2001 se hlavy států či předsedové vlád států EU v rámci Göteborské strategie zavázali, že do roku 2010 zastaví úbytek biologické rozmanitosti, který již do té doby zaznamenal v Evropě drastické zrychlení, a obnoví přírodní stanoviště a systémy;

| — | v roce 2006 předložila Komise akční plán pro biologickou rozmanitost (6), který obsahuje 160 opatření zaměřených na dosažení cíle stanoveného pro rok 2010. Tohoto cíle však nebylo dosaženo, jelikož mezi ambicemi a realitou byla a je zjevně velká propast, což EHSV opakovaně kritizoval v řadě svých stanovisek; |
| --- | --- |

—

v roce 2006 předložila Komise akční plán pro biologickou rozmanitost (6), který obsahuje 160 opatření zaměřených na dosažení cíle stanoveného pro rok 2010. Tohoto cíle však nebylo dosaženo, jelikož mezi ambicemi a realitou byla a je zjevně velká propast, což EHSV opakovaně kritizoval v řadě svých stanovisek;

| — | v květnu 2011 předložila EU v návaznosti na Úmluvu o biologické rozmanitosti, která zdůrazňuje potřebu stále lépe informovat veřejnost o přínosech ochrany biologické rozmanitosti (článek 13), další strategii v oblasti biologické rozmanitosti, jež obsahovala velmi podobná opatření jako předchozí strategie, a různé akční programy EU v oblasti životního prostředí, které byly v mezičase přijaty. Tato strategie měla ukončit úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb v Evropské unii v nové lhůtě do roku 2020; |
| --- | --- |

—

v květnu 2011 předložila EU v návaznosti na Úmluvu o biologické rozmanitosti, která zdůrazňuje potřebu stále lépe informovat veřejnost o přínosech ochrany biologické rozmanitosti (článek 13), další strategii v oblasti biologické rozmanitosti, jež obsahovala velmi podobná opatření jako předchozí strategie, a různé akční programy EU v oblasti životního prostředí, které byly v mezičase přijaty. Tato strategie měla ukončit úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb v Evropské unii v nové lhůtě do roku 2020;

| — | v roce 2017 přijala Evropská komise akční plán s cílem pomoci členským státům chránit druhy a stanoviště: šlo o 15 opatření, která měla být provedena do roku 2019 za účelem provedení směrnic o ochraně přírody. |
| --- | --- |

—

v roce 2017 přijala Evropská komise akční plán s cílem pomoci členským státům chránit druhy a stanoviště: šlo o 15 opatření, která měla být provedena do roku 2019 za účelem provedení směrnic o ochraně přírody.

| 2.6 | Všechny programy EU v oblasti biologické rozmanitosti vždy stanovily vysoce ambiciózní cíle, které EHSV vždy podpořil. Jejich výsledky však byly příliš skromné. Důsledky: téměř čtvrtině volně žijících druhů živočichů a planě rostoucích druhů rostlin v Evropě hrozí v současné době vyhynutí, dochází k rychlému úbytku hmyzu a opylovačů a podmínky většiny ekosystémů se zhoršily natolik, že tyto ekosystémy již nejsou schopny plně poskytovat své cenné služby. Tato degradace způsobuje zemím EU obrovské socioekonomické ztráty. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pět hlavních příčin úbytku biologické rozmanitosti – změny ve využívání půdy a moře, nadměrné využívání přírodních zdrojů, znečištění, změna klimatu a introdukce a šíření invazních nepůvodních druhů – se ještě více prohloubilo a do velké míry neutralizovalo částečné pozitivní dopady opatření, která byla přijata k zastavení tohoto problému. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU má velkou odpovědnost, zejména prostřednictvím zemědělské a rybářské politiky, v rámci kterých definuje strategický rámec a dává k dispozici miliardy eur. Přestože se již více než 20 let stále zdůrazňuje a uznává, že tyto sektory je potřeba reformovat, doposud nebylo učiněno téměř nic. V této souvislosti by EHSV rád poukázal na různé zprávy Evropského účetního dvora (7), z nichž část pochází z velmi nedávné doby, a zdůraznil, že příslušné dokumenty Komise, Rady a Parlamentu je bohužel téměř ignorují. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Zpráva Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) z roku 2019 konstatuje, že se zrychluje vymírání druhů a zhoršuje zdraví ekosystémů na globální úrovni. Kromě toho naléhavým způsobem objasňuje, že úbytek biologické rozmanitosti nelze zastavit ani omezit bez zásadních strukturálních změn ve společnosti. Autoři zprávy očekávají, že potřebná transformace narazí na silný odpor těch, kteří mají prospěch ze současné situace. Napravit situaci je však možné a ve veřejném zájmu nezbytné (8). Podle průzkumu Eurobarometr provedeného v členských státech EU v prosinci 2018 (více než 27 000 respondentů) roste povědomí občanů EU o významu a důležitosti biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Bylo by vhodné začlenit důraznou zmínku o ochraně biologické rozmanitosti do Územní agendy EU, o níž se zmiňuje i program německého předsednictví Rady (9). |
| --- | --- |

2.10

3.   Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030

| 3.1 | Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 do velké míry sleduje cíle stanovené v předchozích strategiích. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tato strategie následuje doporučení Rady, podle nichž musí EU a její členské státy jít příkladem a znásobit své úsilí v boji proti úbytku biologické rozmanitosti a o obnovu ekosystémů. V prosinci 2019 Rada poskytla strategické pokyny v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, a to v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu. Rada zdůraznila, že je nezbytné přijmout na všech úrovních ve světovém měřítku opatření s cílem zastavit úbytek biologické rozmanitosti, a zavázala se:






  — | začlenit biologickou rozmanitost do všech příslušných politik EU, zejména do nové společné zemědělské politiky (SZP), |
| --- | --- | --- |

3.2

—

začlenit biologickou rozmanitost do všech příslušných politik EU, zejména do nové společné zemědělské politiky (SZP),

| — | zrušit dotace, které poškozují biologickou rozmanitost, |
| --- | --- |

—

zrušit dotace, které poškozují biologickou rozmanitost,

| — | zlepšit přezkum provádění politik, opatření a závazků v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a podávání zpráv o těchto politikách, opatřeních a závazcích, |
| --- | --- |

—

zlepšit přezkum provádění politik, opatření a závazků v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a podávání zpráv o těchto politikách, opatřeních a závazcích,

| — | dosáhnout plného, účinného a soudržného začlenění biologické rozmanitosti do koncipování a provádění víceletého finančního rámce EU na období 2021–2027, |
| --- | --- |

—

dosáhnout plného, účinného a soudržného začlenění biologické rozmanitosti do koncipování a provádění víceletého finančního rámce EU na období 2021–2027,

| — | urychlit přechod k bezpečnému oběhovému a klimaticky neutrálnímu hospodářství účinně využívajícímu zdroje, které by chránilo a obnovovalo biologickou rozmanitost a ekosystémové služby, |
| --- | --- |

—

urychlit přechod k bezpečnému oběhovému a klimaticky neutrálnímu hospodářství účinně využívajícímu zdroje, které by chránilo a obnovovalo biologickou rozmanitost a ekosystémové služby,

| — | zajistit soulad vnitrostátních a mezinárodních finančních toků – zejména v oblasti veřejných zakázek – s globálním rámcem pro biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

—

zajistit soulad vnitrostátních a mezinárodních finančních toků – zejména v oblasti veřejných zakázek – s globálním rámcem pro biologickou rozmanitost.

| 3.3 | EHSV se k politice v oblasti biologické rozmanitosti vyjádřil již několikrát (10) a znovu podotýká, že tím, čeho se nedostává, není právní základ, ale politická vůle. Opatření, o nichž Rada rozhodla v prosinci 2019 a která se zčásti odrážejí ve strategii, nejsou totiž nová, a hrozí, že opět nebudou uskutečněna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nová strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti je zaměřena nejen na ochranu a obnovu přírody v Evropě, ale ve srovnání s předchozími strategiemi také s větší rozhodností řeší otázku ekosystémových služeb. Je navíc jasnější, pokud jde o cíle obnovy ztracených přírodních stanovišť, a stanoví směr pro cíle EU v oblasti biologické rozmanitosti pro rozhodující konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (COP 15), naplánovanou na rok 2021. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 stanoví tři cíle pro soudržnou síť chráněných území:






  — | právně chránit nejméně 30 % půdy EU a 30 % mořských oblastí EU a propojit ekologické koridory do skutečné transevropské přírodní sítě, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

právně chránit nejméně 30 % půdy EU a 30 % mořských oblastí EU a propojit ekologické koridory do skutečné transevropské přírodní sítě,

| — | přísně chránit třetinu výše uvedených území, tj. 10 % půdy a 10 % mořských oblastí EU, |
| --- | --- |

—

přísně chránit třetinu výše uvedených území, tj. 10 % půdy a 10 % mořských oblastí EU,

| — | účinně spravovat všechna chráněná území, definovat jasné cíle a opatření v oblasti ochrany a přiměřeně daná území sledovat. |
| --- | --- |

—

účinně spravovat všechna chráněná území, definovat jasné cíle a opatření v oblasti ochrany a přiměřeně daná území sledovat.

| 3.6 | S cílem obnovit křehké a poškozené ekosystémy (na které se doposud nevztahuje žádný účinný právní rámec) a snížit tlak na biologickou rozmanitost je plánována řada činností, jejichž cílem je mimo jiné:






  — | vypracovat návrh nového právního rámce pro obnovu přírody, |
| --- | --- | --- |

3.6

—

vypracovat návrh nového právního rámce pro obnovu přírody,

| — | do roku 2030 obnovit rozsáhlé plochy degradovaných ekosystémů bohatých na uhlík, předejít klesavé tendenci a zhoršování stavu ochrany přírodních stanovišť a druhů a zajistit, aby alespoň 30 % těchto přírodních stanovišť a druhů bylo chráněno uspokojivým způsobem nebo přinejmenším tato ochrana vykazovala pozitivní tendenci, |
| --- | --- |

—

do roku 2030 obnovit rozsáhlé plochy degradovaných ekosystémů bohatých na uhlík, předejít klesavé tendenci a zhoršování stavu ochrany přírodních stanovišť a druhů a zajistit, aby alespoň 30 % těchto přírodních stanovišť a druhů bylo chráněno uspokojivým způsobem nebo přinejmenším tato ochrana vykazovala pozitivní tendenci,

| — | zastavit a zvrátit úbytek ptáků a hmyzu, především opylovačů, v oblastech se zemědělskou půdou, |
| --- | --- |

—

zastavit a zvrátit úbytek ptáků a hmyzu, především opylovačů, v oblastech se zemědělskou půdou,

| — | omezit používání pesticidů a s nimi spojených rizik o 50 % a kromě toho opatrně zacházet s nejnebezpečnějšími pesticidy, |
| --- | --- |

—

omezit používání pesticidů a s nimi spojených rizik o 50 % a kromě toho opatrně zacházet s nejnebezpečnějšími pesticidy,

| — | vyčlenit nejméně 10 % zemědělské půdy jako „plochy využívané v ekologickém zájmu“, které obsahují krajinné prvky a je na nich vysoká biologická rozmanitost, |
| --- | --- |

—

vyčlenit nejméně 10 % zemědělské půdy jako „plochy využívané v ekologickém zájmu“, které obsahují krajinné prvky a je na nich vysoká biologická rozmanitost,

| — | využívat nejméně 25 % zemědělské půdy na ekologické zemědělství a výrazně zvýšit používání agroekologických postupů, |
| --- | --- |

—

využívat nejméně 25 % zemědělské půdy na ekologické zemědělství a výrazně zvýšit používání agroekologických postupů,

| — | vysadit nejméně 3 miliardy stromů při dodržení ekologických zásad a chránit dosud existující pralesy a staré lesy, |
| --- | --- |

—

vysadit nejméně 3 miliardy stromů při dodržení ekologických zásad a chránit dosud existující pralesy a staré lesy,

| — | výrazně pokročit v rekultivaci kontaminované půdy, |
| --- | --- |

—

výrazně pokročit v rekultivaci kontaminované půdy,

| — | obnovit volný tok nejméně 25 000 km řek, |
| --- | --- |

—

obnovit volný tok nejméně 25 000 km řek,

| — | snížit počet druhů na červeném seznamu ohrožených invazními nepůvodními druhy o 50 %, snížit ztrátu živin obsažených ve hnojivech alespoň o 50 % a používání hnojiv alespoň o 20 %, |
| --- | --- |

—

snížit počet druhů na červeném seznamu ohrožených invazními nepůvodními druhy o 50 %, snížit ztrátu živin obsažených ve hnojivech alespoň o 50 % a používání hnojiv alespoň o 20 %,

| — | pro města s alespoň 20 000 obyvateli vytvořit ambiciózní plán pro městskou zeleň, |
| --- | --- |

—

pro města s alespoň 20 000 obyvateli vytvořit ambiciózní plán pro městskou zeleň,

| — | vyloučit používání chemických pesticidů v citlivých oblastech, např. na plochách městské zeleně v EU, |
| --- | --- |

—

vyloučit používání chemických pesticidů v citlivých oblastech, např. na plochách městské zeleně v EU,

| — | podstatně snížit negativní dopady, mj. rybolovu a těžebních činností na mořském dně, na citlivé druhy a citlivá přírodní stanoviště s cílem obnovit dobrý stav životního prostředí, |
| --- | --- |

—

podstatně snížit negativní dopady, mj. rybolovu a těžebních činností na mořském dně, na citlivé druhy a citlivá přírodní stanoviště s cílem obnovit dobrý stav životního prostředí,

| — | předejít vedlejším úlovkům chráněných druhů, případně je snížit na úroveň, která umožňuje úplnou obnovu populací a neohrožuje jejich zachování. |
| --- | --- |

—

předejít vedlejším úlovkům chráněných druhů, případně je snížit na úroveň, která umožňuje úplnou obnovu populací a neohrožuje jejich zachování.

| 3.7 | Těchto cílů má být dosaženo mimo jiné provedením následujících opatření:






  — | vytvoření podmínek pro zásadní změnu spuštěním nového procesu zaměřeného na zlepšení správy biologické rozmanitosti a zaručení toho, aby členské státy začlenily závazky vymezené ve strategii do svých vnitrostátních politik, |
| --- | --- | --- |

3.7

—

vytvoření podmínek pro zásadní změnu spuštěním nového procesu zaměřeného na zlepšení správy biologické rozmanitosti a zaručení toho, aby členské státy začlenily závazky vymezené ve strategii do svých vnitrostátních politik,

| — | zvýšení úsilí v oblasti provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, |
| --- | --- |

—

zvýšení úsilí v oblasti provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí,

| — | uvolnění 20 miliard eur ročně na biologickou rozmanitost z různých zdrojů, včetně fondů EU a vnitrostátních a soukromých finančních prostředků, a zahrnutí zřetelů k přírodnímu kapitálu a biologické rozmanitosti do obchodních praktik, |
| --- | --- |

—

uvolnění 20 miliard eur ročně na biologickou rozmanitost z různých zdrojů, včetně fondů EU a vnitrostátních a soukromých finančních prostředků, a zahrnutí zřetelů k přírodnímu kapitálu a biologické rozmanitosti do obchodních praktik,

| — | zajištění vedoucího postavení EU ve světě v rámci řešení globální krize biologické rozmanitosti a zmobilizování všech nástrojů vnější činnosti a mezinárodních partnerství za účelem vytvoření nového ambiciózního globálního rámce OSN pro biologickou rozmanitost, |
| --- | --- |

—

zajištění vedoucího postavení EU ve světě v rámci řešení globální krize biologické rozmanitosti a zmobilizování všech nástrojů vnější činnosti a mezinárodních partnerství za účelem vytvoření nového ambiciózního globálního rámce OSN pro biologickou rozmanitost,

| — | posílení civilní ochrany definováním politiky EU zaměřené na zlepšení možnosti okamžité reakce v případě lesních požárů v celé Evropě, |
| --- | --- |

—

posílení civilní ochrany definováním politiky EU zaměřené na zlepšení možnosti okamžité reakce v případě lesních požárů v celé Evropě,

| — | vytvoření regionálních hasičských sborů v jednotlivých členských státech s cílem zvýšit flexibilitu zásahu v případě lesních požárů, |
| --- | --- |

—

vytvoření regionálních hasičských sborů v jednotlivých členských státech s cílem zvýšit flexibilitu zásahu v případě lesních požárů,

| — | podpora formování občanské společnosti ve všech členských státech s využitím regionální základny a vytváření malých týmů umožňujících rychlý zásah. |
| --- | --- |

—

podpora formování občanské společnosti ve všech členských státech s využitím regionální základny a vytváření malých týmů umožňujících rychlý zásah.

| 3.8 | Aby bylo možné dosáhnout této potřebné hluboké změny, zamýšlí Komise vytvořit nový evropský rámec správy biologické rozmanitosti. V této souvislosti bude zaveden mechanismus sledování a přezkumu založený na souboru jasných, předem dohodnutých ukazatelů. V roce 2023 bude posouzena potřeba zavést právně závazný postup v oblasti správy. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ústředním bodem strategie Komise je provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Předpokládá se, že bude jednak prohloubena spolupráce s členskými státy a s evropskými sítěmi, inspektory, policejními sbory a státními zástupci a že bude rovněž posílena úloha občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Předložená strategie se týká EU, Komise však zdůrazňuje, že větší pozornost se ochraně biologické rozmanitosti bude věnovat i na bilaterální a multilaterální úrovni, a dodává, že EU je připravena udávat na 15. konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti směr v rámci vysoce ambiciózní koalice pro biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Akční plán nové strategie do roku 2030 definuje zhruba 40 opatření, která mají být přijata během nadcházejících čtyř let, jak je uvedeno v orientačním harmonogramu připojeném k návrhu nové strategie. |
| --- | --- |

3.11

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá úsilí Evropské komise v oblasti přípravy strategie pro biologickou rozmanitost do roku 2030 jako jednu z cest k Zelené dohodě pro Evropu a ke globálnímu rámci pro biologickou rozmanitost, navrženému Úmluvou o biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Bezprecedentní ztráta biologické rozmanitosti a šíření zničujících pandemií vysílají jasný signál: je třeba přehodnotit náš vztah s přírodou. EHSV se domnívá, že strategie v oblasti biologické rozmanitosti je správnou cestou, jak učinit z evropské biologické rozmanitosti ústřední bod oživení po skončení pandemie COVID-19, což bude ku prospěchu lidí, klimatu i planety. Ztráta biologické rozmanitosti a klimatická krize spolu úzce souvisejí a vzájemně se ovlivňují. Soudržná ochrana a obnova lesů, půd a mokřadů a vytváření zelených ploch ve městech jsou zásadní pro dosažení cíle v podobě zmírnění změny klimatu do roku 2030. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Strategie v oblasti biologické rozmanitosti uznává následující souvislost: v EU je třeba významným způsobem zvýšit úsilí v oblasti ochrany existujících přírodních zdrojů, a proto je nezbytné a) rozšířit chráněná území, a zejména přísně chráněná území. To však k zastavení úbytku biologické rozmanitosti v žádném případě nestačí (nejen z hlediska počtu druhů, ale zejména pokud jde o velikost populací v případě druhů, u kterých dochází k dramatickým úbytkům, jak ukazuje úhyn hmyzích druhů na velkých územích). Proto je také nezbytné b) vyvinout značné úsilí v oblasti obnovy přírodních stanovišť. EHSV zcela podporuje oba tyto cíle. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV sdílí názor Evropské komise, že úbytek chráněných druhů a přírodních stanovišť je způsoben především nedostatečným prováděním právního rámce a nedostatečným financováním. Stávající právní rámec (především směrnice o ochraně volně žijících ptáků a směrnice o ochraně přírodních stanovišť) se soustředí na ohrožené druhy a ohrožená stanoviště, avšak ochrana biologické rozmanitosti sahá mnohem dále, což dokládá skutečnost, že se zmíněné směrnice nevztahují na hmyz či opylovače a neřeší ani „ekosystémové služby“ a „zelenou infrastrukturu“. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Proto EHSV podporuje Komisi, která navrhuje zvážit zavedení dalších právních nástrojů, pokud členské státy v nejbližších letech nepřistoupí k rychlému plnění nových cílů. Rovněž zdůrazňuje, že by měla být uznávána a podporována kvalita ochrany a osvědčené postupy na úrovni členských států, jako např. dobrovolná ochranná opatření. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV poukazuje na to, že kromě již uvedených faktorů existují další faktory, které jsou příčinou zhoršování stavu, mj. lidské chování. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV souhlasí s analýzou Komise, podle níž je vzhledem k pokračujícímu dramatickému úbytku biologické rozmanitosti nezbytné významným způsobem rozšířit soustavu chráněných území. Zvláště je potřeba připomenout, že dosud nebyla věnována nezbytná pozornost ochraně přírodních procesů. Nový cíl v podobě 10 % přísně chráněných území tuto situaci změní. Tato opatření by měla pozitivní dopad na klima, ochranu opylovačů a hmyzu a zlepšení zadržování vody na území. Trváním na vytvoření transevropské sítě ochrany přírody se Komise snaží napravit metodické nedostatky směrnice o ochraně přírodních stanovišť a správně zdůrazňuje význam ekologické konektivity. Vrací se tak rovněž k otázce zelené infrastruktury, v níž se po zveřejnění sdělení Komise COM(2013) 249 bohužel nepokračovalo s dostatečným odhodláním. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV uznává, že provádění cílů obnovy vyžaduje nové právně závazné cíle. Strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 stanovila cíl obnovit 15 % poškozených ekosystémů. Plnění tohoto cíle bylo zcela nedostatečné, zejména protože nebyl právně závazný. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV vítá skutečnost, že se nová strategie jasněji zabývá otázkou finančních požadavků. Již dlouho je známo, že chybí odpovídající financování: v současné době je pokryto pouze 20 % potřeb přírodních chráněných území, včetně těch, která jsou součástí soustavy Natura 2000 (11), přičemž finanční odhady EHSV vždy byly výrazně vyšší než odhady Komise. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kromě toho se Výbor jasně vyjádřil ve prospěch zvláštního rozpočtu odděleného od zemědělského rozpočtu, jak uvádí rovněž Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Evropský účetní dvůr ve svém stanovisku uvádí, že podíl výdajů na biologickou rozmanitost zahrnutý do SZP není zřejmý. Podle Komise bylo na ochranu biologické rozmanitosti vynaloženo přibližně 8 % rozpočtu EU (86 miliard EUR v období 2014–2020). Účetní dvůr kritizuje skutečnost, že navzdory tomu nelze jasně prokázat pozitivní dopady. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | To je způsobeno také tím, že programy 2. pilíře, které jsou obzvlášť účinné v oblasti biologické rozmanitosti, jsou nejen podfinancované, ale většinou i koncipované takovým způsobem, který je pro zemědělce v řadě členských států málo atraktivní.
  EHSV již řadu let podporuje také řešení, která zemědělcům například usnadňují přijímání opatření na podporu biologické rozmanitosti, mj. včetně dostatečného stimulačního prvku. EHSV zdůrazňuje, že ochranu biologické rozmanitosti je nutné požadovat i od zemědělců a vlastníků lesů, ti ale nesmí nést ekonomické náklady s ní spojené. Poskytování tohoto „veřejného statku“ se pro ně musí stát spíše zajímavou příležitostí k výdělku. |
| --- | --- |

4.12

EHSV již řadu let podporuje také řešení, která zemědělcům například usnadňují přijímání opatření na podporu biologické rozmanitosti, mj. včetně dostatečného stimulačního prvku. EHSV zdůrazňuje, že ochranu biologické rozmanitosti je nutné požadovat i od zemědělců a vlastníků lesů, ti ale nesmí nést ekonomické náklady s ní spojené. Poskytování tohoto „veřejného statku“ se pro ně musí stát spíše zajímavou příležitostí k výdělku.

| 4.13 | Komise zmiňuje potřebu uvolnit 20 miliard eur ročně. K největším slabinám strategie v oblasti biologické rozmanitosti patří to, že není upřesněno, a) jak byla tato částka 20 miliard eur vypočtena a b) jakým způsobem by měla být pokryta. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | V novém víceletém finančním rámci tato částka nefiguruje, což je překvapivé, protože v prosinci 2019 Rada žádala „plné, účinné a soudržné začlenění biologické rozmanitosti do koncipování a provádění nového víceletého finančního rámce (VFR) EU na období 2021–2027“ (viz odstavec 3.2). EHSV každopádně zmínku o výše uvedeném nenašel a domnívá se, že to představuje znepokojivý signál toho, že opět existují výrazné nesrovnalosti mezi slovy a činy. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EHSV kritizuje Komisi za to, že ve strategii v oblasti biologické rozmanitosti opět neprovádí doporučení Rady z prosince 2019 týkající se finanční podpory pro opatření na ochranu biologické rozmanitosti a nenavrhuje účinná opatření, která by zrušila všechny dotace, jež biologickou rozmanitost poškozují. Komise doposud nenavrhla odpovídající nástroje ani v souvislosti s požadavkem Rady na zlepšení kontroly provádění politik, činností a závazků v oblasti ochrany přírody a zachování biologické rozmanitosti a podávání zpráv o nich. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EHSV sdílí názor Komise, že udržitelná správa je pro velkou část chráněných území vhodným řešením, které umožňuje zachovat či podporovat vysokou míru biologické rozmanitosti. EHSV však považuje za zásadní, aby část chráněných území podléhala přísné ochraně, což znamená nezasahování. Pouze takto je možné účinně chránit přírodní procesy. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EHSV tudíž vítá návrh na výrazné zvýšení procentního podílu přísně chráněných území a zdůrazňuje, že ochrana přírodních procesů má pro zachování biologické rozmanitosti zásadní význam, zejména v době, kdy dochází k dramatickým změnám klimatu. Velmi také vítá zvláštní důraz kladený na přísnou ochranu, která v tomto případě znamená řízené upuštění od využívání pralesů a starých lesů. EHSV však zdůrazňuje, že účinně chránit zejména pralesy a staré lesy, které jsou v soukromém vlastnictví, bude obtížné bez vysokých finančních kompenzací. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje chvályhodnou činnost ekologických nevládních organizací, které jsou strážkyněmi životního prostředí, a vytrvalé zásahy hasičů, kteří se podílejí na ochraně území, jež často vykazují významnou biologickou rozmanitost. Pokud jde o pralesy a staré lesy ve státním vlastnictví, EHSV by uvítal, kdyby Komise doporučila zastavit kácení. Současné spory týkající se ochrany lesů v různých členských státech EU ukazují, že i oblasti ve státním vlastnictví jsou pod značným ekonomickým tlakem. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EHSV zdůrazňuje, že společná zemědělská politika musí odpovídat strategickým cílům v oblasti biologické rozmanitosti (12), evropským právním předpisům v oblasti klimatu, strategii od výrobce ke spotřebiteli a cílům Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EHSV se staví velmi kriticky k tomu, že poslední návrh víceletého finančního rámce, stejně jako evropský plán na podporu oživení, nepředpokládá žádné dodatečné náklady na ochranu biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EHSV považuje za důležité vypracovat pádnou a komplexní strategii pro lesy a lesní hospodářství. Ta je nezbytná zejména proto, že EU nemá společnou politiku v oblasti lesnictví, jež by byla založena na právních předpisech. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EHSV podotýká, že cíl ve výši 10 % prioritních oblastí v zemědělském sektoru není potvrzen v návrhu reformy druhého pilíře SZP, který se v současné době projednává a který zmiňuje pouze „minimální procento“, avšak neuvádí konkrétní číslo. Je to velmi negativním znamením toho, že Komise tento požadavek na jedné straně uznává, ale na druhé straně ho nezohledňuje v paralelním procesu reformy SZP. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | EHSV vřele vítá posílení zelené infrastruktury a vyzývá Komisi a členské státy k vypracování a provádění soudržné strategie v této oblasti. EU by měla učinit investiční prioritu ze zelených transevropských sítí TEN-G a zajistit náležité financování se specifickým určením. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Kromě právně závazných cílů na poli obnovy je ohlášena nová regulační iniciativa k rozšíření chráněných lokalit, pokud by členské státy nedodržely pokyny a doporučení Komise. EHSV se domnívá, že regulační zásahy budou zásadní, pokud členské státy neučiní v oblasti ochrany biologické rozmanitosti radikální obrat. Legislativní iniciativa oznámená na rok 2024 by tedy měla vyústit ve vypracování směrnice s dalekosáhlými dopady na biologickou rozmanitost, která by řešila i ostatní nedostatky zmíněné v tomto stanovisku a již by mělo doplnit posouzení dopadů, s jehož pomocí bude možné lépe posoudit komerční aspekty. |
| --- | --- |

4.23

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úmluva o biologické rozmanitosti.

1

(2)  Směrnice Rady 92/43/ES (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  Směrnice Rady 79/409/EHS (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1) o ochraně volně žijících ptáků a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7)..

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Viz např. stanovisko č. 7/2018 k návrhům Komise na nařízení týkající se společné zemědělské politiky v období po roce 2020 (Úř. věst. C 41, 1.2.2019, s. 1) a Zvláštní zpráva 13/2020: Biologická rozmanitost v zemědělství: přínos SZP úbytek nezastavil.

7

(8)  IPBES (2018). Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services (Shrnutí zprávy o globálním posouzení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb pro tvůrce politik).

8

(9)  Leipzig Charter and the Urban Agenda for the UE (Lipská charta a městská agenda EU).

9

(10)  Úř. věst. C 195, 18.8.2006, s. 96, Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 6, Úř. věst. C 161, 13.7.2007, s. 48, Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 75, Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 42, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 150, Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 111, Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 153, Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 14, Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 90, Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 226 a Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 87.

10

(11)  Viz COM(2010) 548 final, s. 13.

11

(12)  Evropský účetní dvůr v listopadu 2018 ostře kritizoval návrhy komisaře Hogana na reformu společné zemědělské politiky po roce 2020, o nichž se domníval, že nejsou v souladu s cíli v oblasti životního prostředí.

12

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrh byl v průběhu rozpravy zamítnut, obdržel však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 4.18

Změnit:

„4.18 EHSV zdůrazňuje, že společná zemědělská politika musí odpovídat strategickým cílům v oblasti biologické rozmanitosti, evropským právním předpisům v oblasti klimatu, strategii od výrobce ke spotřebiteli a cílům Zelené dohody pro Evropu. Je důležité, aby provádění strategie v oblasti biologické rozmanitosti neohrozilo potravinové zabezpečení nebo živobytí venkovských oblastí v EU.“

Výsledek hlasování:

| pro: | 59 |
| --- | --- |
| proti: | 106 |
| zdrželo se hlasování: | 8 |

pro:

59

proti:

106

zdrželo se hlasování:

8

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/268

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie ‚od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“

[COM(2020) 381]

(2020/C 429/34)

| Zpravodaj: | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I) |

Zpravodaj:

Peter SCHMIDT (DE-II)

Spoluzpravodajka:

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I)

| Konzultace | Komise, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 8.7.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 16.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 208/4/7 |

Konzultace

Komise, 17.6.2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

8.7.2020

Přijato na plenárním zasedání

16.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

208/4/7

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Účelem sdělení „Strategie ‚od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ je posílit hospodářskou, environmentální a sociální udržitelnost potravinových systémů. Během krize COVID-19 byla úspěšně prověřena pevnost a odolnost evropského zemědělsko-potravinářského systému, a bylo teda jasně prokázáno, že zabezpečení dodávek potravin v EU funguje, ale zároveň se ukázalo, že to, aby se potraviny dostaly „od zemědělce ke spotřebiteli“, nelze považovat za samozřejmost. Musí být využita jako příležitost ke změně dynamiky dodavatelského řetězce a k dosažení trvalého zlepšení pro výrobce a zpracovatele potravin a maloobchodní prodejce. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komplexní politika EU v oblasti potravin by podle EHSV měla zajistit: i) hospodářskou, environmentální a sociálně-kulturní udržitelnost; ii) integraci napříč odvětvími, oblastmi politiky a úrovněmi správy; iii) inkluzivní rozhodování; iv) kombinaci povinných opatření (právní předpisy a daně) a pobídek (cenové přirážky, přístup k úvěrům, zdrojům a pojištění) s cílem urychlit přechod na udržitelné potravinové systémy. Navrhovaná strategie tyto cíle dostatečně neodráží. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Rozpočet na SZP nesmí být snížen ani zachován na současné úrovni, nýbrž v souladu s těmito cíli navýšen. Škrty ve financování rozvoje venkova by mohly mít nepříznivý dopad, neboť jeho součástí jsou některé z nejdůležitějších nástrojů k podpoře transformace. Dodatečných 15 mld. EUR, navržených v balíčku pro hospodářské oživení po skončení pandemie COVID-19, je vítáno. Tyto prostředky jsou sice nezbytné, dlouhodobé závazky však nenahradí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Schválení strategických plánů SZP by mělo být podmíněno tím, že členské státy přijmou komplexní plány k přetvoření potravinového prostředí, které propojí pobídky pro produkci zdravých a udržitelných potravin s vytvořením nových trhů pro tyto produkty. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Spravedlivé ceny potravin (odrážející skutečné výrobní náklady pro životní prostředí a společnost) jsou jediným způsobem, jak v dlouhodobém horizontu dosáhnout udržitelných potravinových systémů. EU a členské státy by měly přijmout opatření s cílem zajistit, aby výkupní ceny byly vyšší než výrobní náklady a aby se zdravé stravování stalo cenově dostupnějším. Proto bude nezbytné využívat celé škály nástrojů veřejné správy, od „tvrdých“ daňových opatření po přístupy založené na informacích, aby byly skutečné náklady viditelnými. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Levné dovozy s sebou často nesou vysoké sociální a environmentální náklady ve třetích zemích. Nebudou-li provedeny změny v obchodních politikách EU, nebude možné dosáhnout cílů strategie. Výbor vyzývá EU, aby zajistila skutečnou reciprocitu norem v preferenčních obchodních dohodách. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Strategie se nezabývá udržitelným hospodařením s půdou ani přístupem k půdě. To je závažné opomenutí, neboť se jedná o jednu z hlavních překážek generační obměny v zemědělství, bez níž EU ztratí základ pro udržitelné a produktivní zemědělství. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mělo by být provedeno posouzení dopadů různých způsobů, jak dosáhnout jednotlivých cílů vytyčených ve strategii, a to se zohledněním aktuální situace v každém členském státě. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Je třeba prozkoumat možnost zřízení Evropské rady pro politiku v oblasti potravin, jak EHSV navrhl ve svých předchozích stanoviscích (včetně její finanční životaschopnosti). Na místní úrovni již existují rady pro politiku v oblasti potravin, v nichž jsou sdruženy různé subjekty potravinového systému z konkrétní oblasti s cílem řešit problémy, znovu spojit města s produkcí potravin v okolních regionech a zajistit účinnou správu místních a regionálních politik v oblasti potravin. |
| --- | --- |

1.9

2.   Úvod

| 2.1 | Sdělení Evropské komise „Strategie ‚od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ je klíčovým prvkem Zelené dohody pro Evropu. Jeho účelem je přispět k evropské agendě v oblasti změny klimatu, ochraně životního prostředí a zachování biologické rozmanitosti, zaručení postavení zemědělců a rybářů v hodnotovém řetězci, podpoře udržitelné spotřeby potravin a prosazování cenově dostupných a zdravých potravin pro všechny, aniž by byla ohrožena bezpečnost, kvalita a dostupnost potravin. Je první strategií EU, která chce pojmout celý potravinový řetězec. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Krize COVID-19 ukázala, že je více než kdy jindy naléhavě nutné zvýšit odolnost unijních a celosvětových potravinových systémů, které budou dále zkoušeny budoucími otřesy počínaje změnou klimatu až po propuknutí nových nákaz a nedostatek pracovních sil (1). Krize zdůraznila skutečnost, že to, aby se potraviny dostaly „od zemědělce ke spotřebiteli“, nelze považovat za samozřejmost, a ukázala na vzájemnou provázanost různých subjektů a činností v zemědělství a v celém potravinovém systému. To vyžaduje přijetí podpůrných krizových opatření a podniknutí kroků k zajištění oživení a obnovy v dlouhodobějším horizontu. Sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti správně uznávají, že je třeba zvýšit odolnost v období po krizi COVID-19, a to posílením hospodářské, environmentální a sociální udržitelnosti potravinových systémů. Nyní je zásadní proměnit tyto strategie ve smysluplná a včasná opatření. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zemědělci v celé EU již podnikli kroky ke zvýšení udržitelnosti a k dalšímu zpřísnění norem. Zemědělci a pracovníci v potravinovém systému (v zemědělství, zpracovatelském průmyslu a distribuci) stojí v první linii boje proti krizi COVID-19 a zaručují nepřetržité dodávky potravin pro všechny evropské občany. Soustavně podstupují rizika, ale získávají malý podíl z přidané hodnoty v potravinovém systému. Od zemědělců však musíme i do budoucna očekávat, že budou ještě více než dosud posilovat udržitelnost a odolnost. Vzhledem k obtížné ekonomické situaci, v níž se drtivá většina zemědělců v současné době nachází, může k těmto nezbytným zásadním posunům dojít pouze tehdy, budou-li poskytnuty správné politické a ekonomické pobídky. EHSV se nedomnívá, že by návrhy reformy SZP v tomto ohledu zahrnovaly účinná opatření. Proto je nezbytné zajistit, aby byly vytvořeny podstatně lepší podmínky pro to, aby se potraviny vyráběné v EU (2) na místní úrovni a udržitelným způsobem staly v porovnání s dováženými potravinami konkurenceschopnými a aby náklady a přínosy transformace byly nejen spravedlivě sdíleny (mezi různými společenskými skupinami, odvětvími, regiony i současnými a budoucími generacemi), ale také aby byly finanční prostředky cíleně poskytovány udržitelně hospodařícím podnikům. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ musí být využita jako příležitost k zásadní změně dynamiky dodavatelského řetězce a k dosažení trvalého zlepšení v příjmech a živobytí zemědělců. EHSV znovu opakuje, že všechny složky Zelené dohody pro Evropu musí být zelené a sociální. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pokud jde o dovoz zemědělských surovin a potravin, EHSV by očekával, že strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ učiní podobné jasné prohlášení, jako učinila Komise v případě mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích u průmyslových výrobků, neboť naši zemědělci (ale také spotřebitelé) musí být chráněni před dovozem, který nesplňuje evropská kritéria udržitelnosti. A to tím spíše, že je zřejmé, že naše současné normy je třeba ještě zpřísnit. V tomto však strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ zcela selhává. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV vítá zveřejnění strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, jež je rozhodující příležitostí ke splnění výše uvedených cílů. Výbor v tomto stanovisku popisuje některé nedostatky ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a v akčním plánu (vzhledem k ambicím Zelené dohody pro Evropu a vlastním návrhům Výboru ohledně komplexní politiky v oblasti potravin (3)) a poskytuje vodítko pro to, jak lze u strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ dosáhnout pokroku a jak ji lze přeměnit v účinný plán transformace. |
| --- | --- |

2.5

3.   Základy efektivní strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“: správa, odpovědnost, cíle a zdroje

| 3.1 | EHSV již od roku 2016 požaduje vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin, jejímž cílem by bylo zajistit zdravé stravování vycházející z udržitelných potravinových systémů a která by propojovala zemědělství s výživou a ekosystémovými službami a zajišťovala by dodavatelské řetězce, které by zabezpečovaly veřejné zdraví pro všechny vrstvy evropské společnosti (4). Široká koalice občanské společnosti rovněž společně připravila podrobný plán „společné politiky v oblasti potravin“ pro EU. Jeho vypracování trvalo tři roky a celý proces vedl panel IPES-Food (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V souladu s doporučeními uvedenými ve výše zmíněných dokumentech by komplexní politika EU v oblasti potravin měla zajistit: i) hospodářskou, environmentální a sociálně-kulturní udržitelnost; ii) integraci napříč odvětvími, oblastmi politiky a úrovněmi správy; iii) inkluzivní rozhodování; iv) kombinaci povinných opatření (právní předpisy a daně) a pobídek (cenové přirážky, přístup k úvěrům, zdrojům a pojištění) s cílem urychlit přechod na udržitelné potravinové systémy. Měla by zrychlit rozvoj oběhového hospodářství a snížit dopad, který mají postupy pro zpracování potravin a maloobchodní odvětví na životní prostředí, přijetím opatření v oblasti dopravy, skladování, balení a plýtvání potravinami. Měla by být rovněž koncipována tak, aby řešila nové situace v období po pandemii COVID-19, zejména nutnost zdokonalit řešení krizí a posílit bezpečné a spravedlivé pracovní podmínky v celém řetězci. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Přestože sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a akční plán obsahují řadu důležitých nástrojů, postrádají účinné mechanismy správy. Zaprvé, opatření musí být seskupena do souboru zastřešujících cílených záměrů, které jsou charakteristické pro potravinové systémy, jež EU plánuje ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zavést (6). Tyto cíle musí být spíše průřezové, nikoli zaměřené na konkrétní části řetězce (7). To á zásadní význam, neboť je nutné: i) upozornit na potřebu přístupu zahrnujícího celý řetězec a spravedlivého sdílení nákladů s cílem řešit problémy v zemědělství; ii) umožnit, aby byla upřednostňována různá řešení, a vyvarovat se přístupu „na míru“, který může zahrnovat neslučitelná řešení; iii) zajistit, aby byla v případě odložení či znemožnění původně plánovaných opatření přijata opatření alternativní (s rovnocenným účinkem); iv) zajistit, aby kvantitativní a kvalitativní cíle byly doplněny úplným souborem opatření nutných k dosažení těchto cílů (a tudíž byly proveditelné), a doplnit další záměry, jsou-li nutné k dosažení stanoveného cíle; v) poskytnout spolehlivý základ pro zaručení souladu různých odvětvových politik (např. SZP, obchodní politiky, politiky v oblasti ochrany životního prostředí, rozvoje zdravotnictví a bezpečnosti potravin) se strategií „od zemědělce ke spotřebiteli“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Má-li být strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ účinná, musí ji provázet jasný rámec, jehož součástí budou cíle, ukazatele a řádný monitorovací mechanismus, aniž by to však vedlo k nárůstu byrokracie. EHSV již doporučoval vytvořit unijní srovnávací přehled udržitelných potravin, který by umožnil zabývat se výzvami potravinových systémů v rámci víceletého přístupu, čímž by se podpořilo sladění politik na různých úrovních správy. Tento srovnávací přehled by stanovil ukazatele, čímž by přispěl k podpoře a monitorování pokroku dosaženého při plnění vytyčených cílů (8). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Účinná strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ by měla snížit nákladné externality v zemědělství a zajistit spravedlivé odměňování všech zemědělců díky trhům. Z dlouhodobého hlediska bude tudíž velmi nákladově efektivní. Přechod na udržitelné a konkurenceschopné potravinové systémy nicméně vyžaduje okamžité investice. Zejména je zapotřebí velkého úsilí a kapitálových investic, aby byla dosažena taková míra opatření v oblasti klimatu a životního prostředí, která byla stanovena v Zelené dohodě pro Evropu, a aby byli zemědělci podpořeni při uplatňování udržitelných přístupů. Těchto cílů nelze dosáhnout, pokud budou přerušeny klíčové toky financování. Škrty ve financování rozvoje venkova by mohly mít nepříznivý dopad, neboť jeho součástí jsou některé z nejdůležitějších nástrojů k podpoře transformace, jak je uvedeno ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“. Výbor rovněž opakuje, že je důležité vyčlenit 10 mld. EUR na výzkum v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a bioekonomiky, jak to stanoví Evropská komise ve svých návrzích víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027. Dodatečných 15 mld. EUR na rozvoj venkova a zemědělsko-potravinářský výzkum, navržených v balíčku pro hospodářské oživení po skončení pandemie COVID-19, je vítáno. Tyto prostředky jsou sice nezbytné, dlouhodobé závazky však nenahradí. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Do ohledu nad přípravou a prováděním strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ musí být zapojena široká škála zainteresovaných stran ze všech potravinových systémů. Měl by se klást prioritní důraz na zlepšení spolupráce mezi existujícími orgány, nicméně bude zapotřebí vytvořit specializovanou strukturu správy se zapojením mnoha zainteresovaných subjektů. Při hledání možností je třeba zajistit, aby nová struktura správy: i) přijala demokratický a inkluzivní přístup v souladu s osvědčenými postupy stávajících orgánů, zejména platformy pro plnění cílů udržitelného rozvoje složené z mnoha zainteresovaných stran; ii) měla pevně daný mandát, mimo jiné k posouzení toho, do jaké míry jsou odvětvové politiky, např. SZP, v souladu se strategií „od zemědělce ke spotřebiteli“; iii) zahrnovala silné a rozmanité zastoupení zemědělských svazů, občanské společnosti (včetně organizací na úrovni EU a na vnitrostátní a místní úrovni) a účastníků dodavatelského řetězce. Musí se předejít vzniku situace, kdy jsou zájmy zemědělského odvětví soustředěny pouze na SZP a zájmy občanské společnosti pouze na strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“. Je třeba zmírnit napětí, přičemž na cestě k transformaci se musí shodnout všichni účastníci. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Je třeba prozkoumat možnost zřízení „Evropské rady pro politiku v oblasti potravin“ (9), jak EHSV navrhl ve svých předchozích stanoviscích (včetně její finanční životaschopnosti). Tato rada by měla být konzultována v otázce provádění strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“. Měla by být zřízena co nejdříve. Na místní úrovni již existují rady pro politiku v oblasti potravin, v nichž jsou sdruženy různé subjekty potravinového systému z celého území s cílem řešit problémy, znovu spojit města s produkcí potravin v okolních regionech a zajistit účinnou správu místních a regionálních politik v oblasti potravin (10). Jak ukázala krize COVID-19, odolné dodavatelské řetězce závisejí na účinných opatřeních na místní úrovni, kde může občanská společnost spolupracovat se státními a obchodními partnery s cílem odstranit nedostatky v zajišťování potravin (11). Evropská rada pro politiku v oblasti potravin by urychlila sladění politik na úrovni EU, členských států a na místní úrovni (tj. víceúrovňová správa). Sdružovala by zástupce místních rad pro politiku v oblasti potravin a zúčastněné strany z řad občanské společnosti a z celého dodavatelského řetězce (včetně zemědělců, pracovníků a spotřebitelů), poskytla platformu, na níž by zúčastněné strany sdílely osvědčené postupy, a tak si předávaly poznatky, zajistila, aby byly zohledňovány všechny postoje různých odvětví, a určila překážky bránící podpoře udržitelných potravin na místní úrovni. |
| --- | --- |

3.7

4.   Klíčové oblasti, v nichž jsou zapotřebí další opatření

4.1   Zdravé a udržitelné stravování

| 4.1.1 | Zdravé a udržitelné stravování je hlavním pilířem komplexní politiky v oblasti potravin, poněvadž musíme naléhavě změnit naše stravování tak, aby se zlepšilo zdraví ekosystémů i veřejnosti a posílila se životaschopnost venkovských oblastí (12). Sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ uvádí, že je třeba zajistit, aby zdravé a udržitelné možnosti byly pro spotřebitele co nejsnadnější možnostmi (tj. široce dostupné a cenově dostupné pro všechny), a uznává, že „potravinové prostředí“ ovlivňuje rozhodnutí lidí. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ by mohla nabídnout jedinečnou příležitost k přeměně potravinového prostředí, což vyžaduje, aby na straně nabídky i poptávky a také na evropské, vnitrostátní i místní úrovni byla sladěna celá řada různých politik, mimo jiné opatření s cílem: i) bojovat prostřednictvím regulačních opatření proti uvádění nezdravých potravin na trh a proti jejich propagaci; ii) zajistit spotřebitelům uživatelsky přívětivé, spolehlivé a nezávislé informace o výživové hodnotě; iii) zavést řádné politiky tvorby cen; iv) podporovat udržitelné zadávání veřejných zakázek v oblasti potravin; v) podporovat (změnu) složení výrobků; vi) vytvářet zdravé maloobchodní, restaurační, městské a školní prostředí; a vii) investovat do vzdělávání spotřebitelů. Tyto kroky musí být doplněny o sociální politiky, aby bylo zaručeno, že osoby s nízkými příjmy a znevýhodněné skupiny budou mít lepší přístup ke zdravé a udržitelné stravě. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a akční plán však v těchto oblastech politiky nenabízejí komplexní opatření a spoléhají na kodexy chování, přísliby a další nástroje samoregulace (13), které se dosud ukázaly jako neúčinné. Záměr Evropské komise předložit členským státům doporučení (v rámci strategických plánů SZP) ohledně toho, jak splnit cíle SZP a cíle strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, včetně cílů v oblasti zdraví, je vítaný. Opatření týkající se stravy však nemohou být dobrovolná. Schválení strategických plánů SZP by mělo být podmíněno tím, že členské státy přijmou komplexní plány k přetvoření potravinového prostředí, které propojí pobídky pro produkci zdravých a udržitelných potravin s vytvořením nových trhů pro tyto produkty. Bylo by to rovněž v souladu se závazkem Komise podporovat produkci a spotřebu ekologických potravin. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Pokud jde o poskytování spolehlivých informací o výživových hodnotách a pokynů, EHSV požadoval, aby byly vypracovány nové pokyny pro udržitelné stravování, které by zohlednily kulturní a zeměpisné rozdíly v rámci členských států i mezi nimi. Pokyny týkající se udržitelného stravování by přispěly k jasnějšímu nasměrování zemědělských podniků, zpracovatelů, maloobchodníků a stravovacích služeb, přičemž pro zemědělsko-potravinářský systém by bylo přínosné vytvoření nového rámce pro produkci, zpracování, distribuci a prodej zdravějších a udržitelnějších potravin za spravedlivější cenu (14). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Spravedlivý potravinový řetězec se spravedlivými cenami

| 4.2.1 | EHSV již vyzval k zavedení zákazu všech nekalých obchodních praktik (15). Potravinový řetězec je k nekalým obchodním praktikám obzvláště náchylný, a to z důvodu výrazné nerovnováhy mezi malými a velkými subjekty a mezi výrobci s dlouhodobými závazky a flexibilnějšími obchodníky. Způsobem, jak lze tyto praktiky účinně omezovat na úrovni EU, je regulační přístup a legislativní rámec s účinnými a spolehlivými mechanismy prosazování. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se správně uznává zásadní význam práce, kterou odvádějí zemědělci a pracovníci v celém potravinovém řetězci (včetně těch, kteří pracují za nejistých podmínek), a nutnost zajistit jejich zdraví a bezpečnost v souladu se závazky vyplývajícími z evropského pilíře sociálních práv. Výbor však lituje, že v této souvislosti nejsou v akčním plánu uvedena žádná konkrétní opatření. EHSV dále lituje, že se nepodařilo propojit spravedlivé podmínky se spravedlivými cenami potravin, a domnívá se, že spravedlivé ceny potravin (odrážející skutečné výrobní náklady pro životní prostředí a společnost) jsou jediným způsobem, jak v dlouhodobém horizontu dosáhnout udržitelných a spravedlivých potravinových systémů. V současné době dosahují velcí maloobchodní prodejci a nadnárodní zpracovatelé potravin nejvyšších zisků, zatímco výkupní ceny jsou příliš nízké na to, aby zemědělcům zaručily obživu a důstojné pracovní podmínky, a často dokonce nepokrývají ani výrobní náklady. Podíl zemědělců na přidané hodnotě potravinového řetězce v EU klesl z 31 % v roce 1995 na 24 % v roce 2005 (16) a v nedávné době byl odhadován na přibližně 21 % (17). Neflexibilní výklad právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže, v jehož rámci byl blahobyt spotřebitelů postaven na stejnou úroveň s co nejnižšími cenami, způsobil stlačení výkupních cen. To je třeba změnit, mj. i ve Smlouvách EU. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | V rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ by EU a členské státy měly přijmout rozsáhlá opatření s cílem zajistit, aby výkupní ceny byly vyšší než výrobní náklady a aby se zdravé a udržitelné stravování stalo – relativně – cenově přijatelnějším a dostupnějším. Proto bude nezbytné využívat celé škály nástrojů veřejné správy, od „tvrdých“ daňových opatření po přístupy založené na informacích, aby byly skutečné náklady viditelnými, a to s využitím nejlepších nově se objevujících metodik pro účtování skutečných nákladů (18). EHSV znovu upozorňuje na to, že je důležité investovat do osvěty ohledně udržitelného stravování již od raného věku, aby se mladí lidé naučili ocenit hodnotu potravin a spravedlivé ceny. Zvláštní pozornost je nutné věnovat zranitelným skupinám, zejména starším osobám a lidem s nízkými příjmy. Rovněž je třeba zkoumat nové formy označování, které by uvádělo podíl hodnoty na tvorbě hodnoty. Všechna opatření, která mají vliv na ceny, by měla být pečlivě rozvržena, aby nedocházelo k rychlým změnám, a měla by být doprovázena sledováním dopadů na rodiny s nízkými příjmy (19), aby se zajistilo, že se jejich přístup ke zdravému stravování v důsledku politických zásahů zlepší, nikoli zhorší. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Hlavní způsob, jak mohou zemědělci zvýšit přidanou hodnotu a získat spravedlivé ceny, zejména ti zemědělci, kteří se věnují ekologickému zemědělství nebo využívají jiných metod šetrných k životnímu prostředí, které nejsou uvedeny na označení, představují farmářské trhy, komunitou podporované zemědělství (KPZ), spotřební družstva a další iniciativy pro krátké dodavatelské řetězce. Místní a regionální orgány se v tomto směru často angažují, zavádějí místní systémy správy v oblasti potravin, do nichž jsou zapojeny různé zainteresované subjekty, a podporují zejména využívání místních produktů v zařízeních hromadného stravování. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že Komise v této souvislosti zohlednila jeho předchozí stanoviska. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Taková relokalizace podporuje zaměstnanost a místní dynamiku. Zvyšuje rovněž odolnost, jak ukazuje reakce na krizi COVID-19 ve všech článcích dodavatelského řetězce (výrobci a zpracovatelé potravin a maloobchodní prodejci). Jedním z příkladů oblastí, v nichž jsou spotřební družstva obvykle jediným fungujícím podnikatelským subjektem, jsou venkovské oblasti. Pro spotřebitele jsou krátké dodavatelské řetězce zdrojem čerstvých a kvalitních produktů, které mají svou historii a opírají se o bohaté mezilidské vztahy. Je to také způsob, jak zvyšovat zájem lidí o hodnotu potravin a jejich znalosti v této oblasti a jak znovu obnovit důvěru v potravinové systémy (20). Klíčovou úlohu v oblasti vývoje vzdělávacích materiálů pro školy a aktivního informování, jejichž cílem je boj proti plýtvání potravinami a obezitě, zejména u dětí, hrají také družstevní iniciativy založené na solidaritě. Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se sice uznávají přínosy krátkých dodavatelských řetězců, je však zapotřebí přijmout konkrétní opatření a přidělit finanční prostředky (mimo jiné ve strategických plánech SZP), aby bylo možné tyto řetězce dále rozvíjet a odstranit všechny překážky, které brání jejich rozkvětu v celé EU. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Posílení vnějšího rozměru strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“

| 4.3.1 | Nebudou-li provedeny změny v obchodních politikách EU, nebude možné dosáhnout cílů strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“. Sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a akční plán obsahují důležitá opatření k posílení ustanovení dvoustranných dohod EU o volném obchodu týkajících se udržitelnosti a jejich prosazování. Jak však uvedly francouzské a nizozemské orgány (21), pro zajištění souladu s mezinárodními dohodami a zefektivnění postupů oznamování a jednání v případě porušení závazků týkajících se udržitelnosti lze učinit více. Výbor dále vyzývá EU, aby v preferenčních obchodních dohodách zajistila skutečnou reciprocitu norem, zejména co se týče dobrých životních podmínek, udržitelnosti a sledovatelnosti od zemědělce ke spotřebiteli, přičemž by měly být zhodnoceny a zohledňovány výsledky, jichž bylo dosaženo v souvislosti s některými nedávno uzavřenými dohodami (22). Má-li se zabránit tomu, aby zemědělci a potravinářské společnosti v EU prodávali za cenu nižší, než je cena dováženého zboží ze zemí, které zmírňování změny klimatu neberou vážně, je naprosto nezbytné zavést uhlíkovou hraniční daň, jak bylo uvedeno v pověřovacím dopise určeném nominovanému kandidátovi na funkci výkonného místopředsedy Komise, odpovědnému za Zelenou dohodu pro Evropu (23). Ticho kolem uhlíkové hraniční daně, určování ceny uhlíku a sledování emisí skleníkových plynů u dováženého zboží je proto politováníhodné a vážně ohrožuje ambice strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a Zelené dohody. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se neuznává dopad vývozů z EU na drobné producenty v rozvojových zemích, ani úloha nadnárodních společností se sídlem v EU, pokud jde o jejich podílu na neudržitelných postupech po celém světě. Nové schopnosti v oblasti prosazování práva musí být v první řadě zaměřeny na společnosti se sídlem v EU, které musí být odpovědné za to, že zajistí, aby se jejich dodavatelské řetězce nepodílely na odlesňování, zabírání půdy a porušování práv. EHSV proto vítá závazek komisaře pro spravedlnost Reynderse zavést závazné požadavky na lidská práva a náležitou péči v oblasti ochrany životního prostředí pro podniky v EU a požaduje, aby byla v rámci strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ zvážena další specifická odvětvová opatření. Jak uvedl Evropský parlament (24), povinnosti náležité péče jsou obzvláště naléhavé v případě provozovatelů v dodavatelských řetězcích komodit, jejichž produkce ohrožuje lesy (např. hovězí maso, sója, palmový olej). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Ze všeho nejdůležitější však je, že se ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ neuznává oběhový charakter globálních zemědělských trhů ani vzájemný vliv, který má objem obchodu na dovážející i vyvážející země. Strategie představuje zásadní příležitost ke znovunastavení vnějších cílů EU v souladu s ambicemi sdělení Evropské komise „Obchod pro všechny“ (25). Tyto dlouhodobé úvahy ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ chybí. Dohody o volném obchodu i nadále stimulují neudržitelný růst spotřeby, což má obrovský dopad na životní prostředí ve třetích zemích – zejména v podobě odlesňování (26). Je nutné zpochybnit neustálý nárůst objemu obchodu jako hlavní cíl politiky EU (zejména v odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů a ve strategických odvětvích, která v důsledku krize COVID-19 vyžadují širokou paletu stabilních řetězců). Dále je nutné nalézt nové způsoby zpřísňování norem, prosazování udržitelných postupů a zajištění toho, aby drobní zemědělci v EU i v rozvojových zemích měli prospěch z nových příležitostí v oblasti udržitelné výroby. Těmito úvahami je třeba se zabývat na mnohostranných fórech, jako je Výbor OSN pro celosvětové zajišťování potravin (CFS) a Codex Alimentarius, namísto toho, aby byly omezeny na dvoustranná jednání, v nichž je účast zemědělců a občanské společnosti omezená, nerovnováha sil je značná a hlavním cílem je vždy liberalizace obchodu. Výchozím bodem může být plánovaný legislativní rámec pro udržitelné potravinové systémy. V prvé řadě musí sloužit k vypracování jasné definice udržitelných potravinových systémů v souladu se stávajícími definicemi environmentální udržitelnosti v EU (27). |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Podporování zemědělců při přechodu na odolné a rozmanité agroekologické systémy

| 4.4.1 | Součástí sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti jsou klíčové kroky k obnově a ochraně půdy a zemědělských ekosystémů, zejména cíle týkající se zemědělských ploch s vysoce rozmanitými krajinnými prvky (10 %) a půdy využívané pro ekologické zemědělství (25 %). Je však třeba zohlednit výchozí pozici jednotlivých členských států. Sdělení se nezabývá udržitelným hospodařením s půdou ani přístupem k půdě. To je závažné opomenutí, neboť se jedná o jednu z hlavních překážek generační obměny v zemědělství, bez níž EU ztratí základ pro udržitelné a produktivní zemědělství. EHSV navrhl rámec EU, jehož cílem je ochrana zemědělské půdy v členských státech, jež je cenná pro produkci potravin (28). Tyto chvályhodné záměry by však vyžadovaly odpovídající finanční podporu, která v současných rozpočtových návrzích chybí. Sdělení neposkytuje ani žádné pokyny ohledně toho, jak by měla být ještě více zvýšena poptávka po ekologických produktech. Splnit cíl týkající se krajinných prvků bude pro některé zemědělce velmi nákladné. EHSV požaduje, aby bylo vypracováno posouzení dopadů ohledně uskutečňování tohoto cíle. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EHSV se domnívá, že agroekologie je horizontem, k němuž by se evropské zemědělství mělo ubírat (29). To vyžaduje změnu paradigmatu, která vybuduje rozmanitost na všech úrovních (druhy, zemědělské podniky, krajina a živobytí). Agroekologie jako věda, technologie a sociální hnutí přistupuje k potravinovému systému jako k celku a jejím cílem je přiblížit výrobce k prostředí kolem něj a zachovat či dokonce obnovit složitou a rozmanitou strukturu zemědělsko-ekologického sociálního systému. Nicméně ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ je agroekologie stále považována za alternativu, kterou je třeba podporovat mimo jiné prostřednictvím výzkumných politik a ekorežimů SZP. Nehovoří se v něm tudíž o nutnosti nově koncipovat a opětovně diverzifikovat zemědělství v celé EU, a to i přesto, že k dosažení vytyčených cílů a záměrů strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti (včetně cílů týkajících se pesticidů, hnojiv a omezování antibiotik) je třeba, aby k takovému posunu došlo. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EHSV rovněž požaduje, aby byly vedle výše popsaného rozvoje ekologického zemědělství lépe prostudovány a podporovány také další pěstitelské postupy, které přispívají ke zvyšování biologické rozmanitosti a snižování vstupů. Může k nim patřit např. přesné zemědělství, přičemž je třeba zohlednit vysoké investiční náklady, které už samy o sobě nemůže řada malých a středních zemědělských podniků nést. Potenciál pěstitelských postupů šetrných ke zdrojům, půdě a životnímu prostředí lze využít prostřednictvím integrace údajů o půdě, hnojivech, pesticidech a výnosu, což vyžaduje lepší dostupnost údajů obsažených ve vnitrostátních databázích, větší mobilitu a uživatelskou přívětivost atd. Mělo by se podporovat využívání informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | S ohledem na pandemii COVID-19 je více než kdy jindy naléhavé restrukturalizovat odvětví živočišné výroby způsobem, který sníží jeho zranitelnost a dopad na pracovníky, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ však tuto výzvu vůbec neřeší. Měla by například popisovat a zahrnovat opatření ke snížení závislosti na dovážených bílkovinných krmivech a k opětovnému začlenění chovu hospodářských zvířat do smíšených agroekologických systémů. V Evropě se například již řadu let na politické úrovni filozofuje o „evropské strategii v oblasti bílkovin“, nestalo se však nic. I v tomto ohledu obsahuje strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ příliš málo informací, které navíc nejsou dostatečně závazné. Vůbec se nezabývá úvahami o tom, co by pro evropské zemědělství znamenala všeobecně vychvalovaná zásada oběhového hospodářství. EHSV si například klade otázku, do jaké míry je v souladu se zásadou oběhového hospodářství velké množství krmiva dováženého mj. z Jižní Ameriky, které je spoluodpovědné za fatální kácení deštných pralesů. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se neuvádí dostatek informací o tom, jak budou zemědělci při zavádění nových postupů podporováni. Platby podmíněné transformací a prováděné v rámci ekorežimů by sice v zájmu splnění těchto nových cílů vyžadovaly velké množství finančních prostředků, nicméně funkce podpory příjmu u plateb SZP je klíčová a tak tomu bude i v nadcházejících letech, a to i v případě, že budou podniknuty kroky k zaručení toho, aby ceny potravin odrážely skutečné náklady (viz odstavec 4.2). Bude nutné náležitě financovat poradenské služby, aby zemědělci získali podporu při provádění významných změn ve výrobě. Mají-li být splněny cíle Zelené dohody pro Evropu a sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“, nesmí být rozpočet na SZP snížen ani zachován na současné úrovni, nýbrž v souladu s těmito cíli navýšen. Náklady spojení s plněním cílů Zelené dohody pro Evropu značně překračují rámec stávajícího programového období. Je třeba vyjasnit, jak vysoké finanční požadavky budou kladeny na budoucí vnitrostátní rozpočty, aby bylo možné uskutečnit opatření Zelené dohody pro Evropu a dosáhnout jejích cílů/ukazatelů. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se správně poukazuje na to, že je třeba zohlednit odlišné výchozí pozice členských států. Postupy se velmi liší z hlediska intenzity hospodaření na hektar, intenzity chovu na hektar, používání pesticidů, hnojiv a antibiotik na hektar a na zvíře a z hlediska dobrých životních podmínek zvířat. U každého cíle stanoveného v Zelené dohodě pro Evropu a ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ by mělo být s přihlédnutím k rozdílné situaci v členských státech provedeno posouzení dopadů. EHSV však rovněž zdůrazňuje, že je třeba vytvořit rovné podmínky pro všechny členské státy, a požaduje, aby se vyjasnilo, jak se bude prováděním strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategických plánů SZP řešit riziko rozdílných standardů a v jakém časovém horizontu. Výbor se domnívá, že by se k rychlosti přechodu mělo přistupovat individuálně, nikoli však k plnění obecných a dílčích cílů. |
| --- | --- |

4.4.6

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 a krize potravinových systémů: příznaky, příčiny a možná řešení). Sdělení panelu IPES-Food, duben 2020.

1

COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(2)  „Aby byla komplexní evropská politika v oblasti potravin skutečně relevantní pro evropské spotřebitele, [je] nezbytné, aby potraviny vyrobené udržitelným způsobem v EU byly konkurenceschopné. To znamená, že evropský zemědělsko-potravinářský průmysl bude schopen dodávat spotřebitelům potraviny za ceny, které zahrnují dodatečné náklady související mj. s kritérii udržitelnosti, dobrých životních podmínek zvířat, bezpečnosti potravin a výživy, ale i spravedlivý příjem pro zemědělce, a zároveň si zachová své postavení volby, již upřednostňuje převážná většina spotřebitelů.“ Stanovisko Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin, odstavec 5.8. (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

(3)  Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union (Za společnou politiku v oblasti potravin v Evropské unii), Brusel, IPES Food, 2019.

5

Towards a Common Food Policy for the European Union

(6)  Specifické cíle, které mají význam pro komplexní strategii, a typy opatření nutných k jejich dosažení jsou podrobně popsány níže a vycházejí ze stanovisek EHSV.

6

(7)  Výjimkou ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ je zmínka o dosažení „zdravého a udržitelného stravování“. Jedná se sice o cílený záměr, nicméně je prezentováno spíše jako povinnost pro spotřebitele než jako nutnost, kterou je třeba řešit v celém řetězci.

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 3.

8

(9)  Tento nový orgán by fungoval jako platforma, kterou by spravovaly stávající instituce.

9

(10)  Na řadě míst se již vyvíjí úsilí o propojení měst a blízkých oblastí produkce potravin – např. v Miláně (Itálie), Montpellieru (Francie), Gentu, Bruselu a Lutychu (Belgie) a Torontu (Kanada), přičemž je pravděpodobné, že v důsledku krize COVID-19 se propojení ještě urychlí.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 a krize potravinových systémů: příznaky, příčiny a možná řešení). Zpráva panelu IPES-Food, duben 2020.

11

COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(12)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 9.

12

(13)  Ve sdělení „od zemědělce ke spotřebiteli“ se uvádí, že si Komise „vyžádá závazky od potravinářských společností a organizací, že přijmou konkrétní opatření v oblasti zdraví a udržitelnosti“.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou 12.

14

(15)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 165.

15

(16)  Evropský parlament, zpráva o spravedlivých příjmech zemědělců: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě, 2009/2237(INI), 2009, www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0225+0+DOC+XML+V0//CS.

16

(17)  Evropský parlament, „Parlamentní otázky – odpověď pana Hogana jménem Komise“, 27. února 2015, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect.

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou 12.

19

(20)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 65.

20

(21)  Non-paper from the Netherlands and France authorities on trade, social economic effects and sustainable development (Neoficiální dokument nizozemských a francouzských orgánů o obchodu, socioekonomických dopadech a udržitelném rozvoji).

21

(22)  Například bezcelní režim pro dodávání vajec na trhy v EU byl podmíněn zajištěním souladu s normami EU v oblasti dobrých životních podmínek slepic poprvé v dohodě o volném obchodu EU-Mercosur: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk.

23

(24)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. září 2018 o transparentním a odpovědném řízení přírodních zdrojů v rozvojových zemích: případ lesů; 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm.

26

(27)  Tato definice může vycházet z definice environmentální udržitelnosti, která je zakotvena v akčním plánu Evropské komise pro financování udržitelného růstu, a může s ní být v souladu.

27

(28)  Využívání půdy k udržitelné produkci potravin a ekosystémovým službám (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 72).

28

(29)  Viz poznámka pod čarou 20.

29

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/276

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2003/17/ES, pokud jde o rovnocennost inspekcí v terénu prováděných na Ukrajině u množitelského porostu pro produkci osiva obilovin a o rovnocennost osiva obilovin vyprodukovaného na Ukrajině

[COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

(2020/C 429/35)

| Samostatný zpravodaj: | Arnold PUECH D'ALISSAC |
| --- | --- |

Samostatný zpravodaj:

Arnold PUECH D'ALISSAC

| Konzultace | Rada Evropské unie, 17. 4. 2020
  Evropský parlament, 16. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 29. 6. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 213/1/4 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 17. 4. 2020

Evropský parlament, 16. 4. 2020

Právní základ

čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

29. 6. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

213/1/4

1.   Souvislosti a návrh Komise

| 1.1 | Podle rozhodnutí Rady 2003/17/ES (1) se na určité třetí země vztahuje rovnocennost, pokud jde o inspekce v terénu a produkci osiva určitých druhů (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tyto předpisy pro osivo sklízené a kontrolované v uvedených zemích poskytují stejné záruky jako předpisy použitelné pro osivo sklízené a kontrolované v Evropské unii, pokud jde o vlastnosti osiva a způsoby jeho zkoušení a identifikace, označování a kontroly. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ukrajina není mezi třetími zeměmi uvedenými na seznamu v rozhodnutí 2003/17/ES zahrnuta, a dovoz osiva obilovin sklizeného v této zemi do Evropské unie proto není v současné době možný. Ukrajina předložila Komisi žádost, aby se na její osivo obilovin vztahovalo rozhodnutí Rady 2003/17/ES jakožto na rovnocenné osivo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Na základě této žádosti provedla Komise přezkum příslušných právních předpisů Ukrajiny a audit systému inspekcí v terénu a certifikace osiva pro osivo obilovin zavedeného na Ukrajině. Byl učiněn závěr, že stávající systém a jeho požadavky jsou rovnocenné se systémem a požadavky Unie a poskytují stejnou záruku jako systém Unie. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komise proto navrhuje uznat ukrajinské osivo za rovnocenné osivu obilovin sklízenému, produkovanému a kontrolovanému v Evropské unii, a to prostřednictvím rozhodnutí, které má přijmout Evropský parlament a Rada. |
| --- | --- |

1.5

2.   Závěry a doporučení

| 2.1 | EHSV bere na vědomí pozitivní výsledky auditu, který Komise provedla na Ukrajině v souladu s požadavky stanovenými v příloze II rozhodnutí 2003/17/ES, aby bylo možné uznat rovnocennost právních požadavků a úředních kontrol pro certifikaci osiva obilovin. EHSV nicméně poukazuje na to, že ze zprávy o auditu vyplynulo, že některé normy nejsou s požadavky Evropské unie plně v souladu, a to zejména normy týkající izolační vzdálenosti certifikovaného osiva čiroku, které jsou nižší, stupně odrůdové čistoty rodičovských linií používaných k produkci hybridního osiva kukuřice a obsahu osiva jiných druhů v certifikovaném osivu kukuřice. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV v návaznosti na svá předchozí stanoviska (3) schvaluje předmětný legislativní návrh, ale navrhuje odložit jeho uplatňování do okamžiku, až dostane EU po následné kontrole záruky toho, že byly napraveny výhrady uvedené ve zprávě o auditu, že výrobní normy na Ukrajině již striktně odpovídají evropským požadavkům a že je vyloučena nekalá hospodářská soutěž a jsou vyloučeny škodlivé účinky na životní prostředí. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV souhlasí s tím, že by uznání rovnocennosti mohlo být potenciálně přínosné pro semenářské společnosti z EU působící na Ukrajině, potenciální dovozce v EU dovážející osivo z této země a zemědělce v EU, kteří budou mít napříště přístup k širší škále osiva, ale musí dojít k zrcadlovému systému kontroly pro dovoz a musí být zajištěna stejná ochrana spotřebitelů.
  Oboustranně musí být uplatněna kontrola hospodářské soutěže, aby nedocházelo k narušení podmínek obchodu pro evropské organizace působící na teritoriu EU. |
| --- | --- |

2.3

Oboustranně musí být uplatněna kontrola hospodářské soutěže, aby nedocházelo k narušení podmínek obchodu pro evropské organizace působící na teritoriu EU.

| 2.4 | EHSV chce nicméně upozornit na určité technické prvky týkající se způsobů produkce osiva, které se mezi Ukrajinou a Evropskou unií liší, zejména pokud jde o přístup k přípravkům na ochranu rostlin. Ukrajinští producenti mají totiž přístup k širší škále přípravků na ochranu rostlin než producenti v Evropské unii a rovněž k některým molekulám, které jsou v Evropské unii zakázány. Tyto rozdíly narušují hospodářskou soutěž a ve svém důsledku by mohly umožnit vstup na území Evropské unie takovým produktům, které neodpovídají jejím zdravotním a environmentálním normám. Z nejvýraznějších rozdílů lze uvést přístup k aktivním látkám používaným k odplevelování pozemků, mezi něž patří atrazin (zakázaný v EU od roku 2003) a acetochlor (zakázaný v EU od roku 2012). Kromě zdravotních dopadů poskytuje přístup k těmto látkám, které mají široké spektrum účinků, zbytkovou aktivitu, vysokou technickou účinnost na plevele a jsou levnější, ukrajinským producentům rovněž jasnou konkurenční výhodu. Co se týče ochrany proti škůdcům, mají ukrajinští producenti stále přístup k aktivním látkám ze skupiny neonikotinoidů, z nichž jsou některé v EU zakázané (např. klothianidin a thiamethoxam a brzy i thiakloprid). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na základě Zelené dohody pro Evropu je třeba chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál EU a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky, a proto Ukrajina musí bezpodmínečně přestat používat chemické přípravky k produkci osiva, které EU na svém území zakázala používat. Musí vykazovat stejnou úroveň požadavků jako Unie, zavázat se k důslednému dodržování všech podmínek Pařížské dohody a umožnit každoroční posouzení uzavřených dohod. Není možné, aby dále přetrvávaly rozdíly nebo se ještě prohlubovaly. Jinak není možné osiva na trhu EU povolit. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV bere na vědomí názor Komise, která se domnívá, že uznání postupů certifikace daných produktů je pouze technickým opatřením. Nicméně s ohledem na výše uvedené aspekty a na skutečnost, že otevření trhu EU produktům za třetích zemí bude mít hospodářský a sociální dopad, Výbor doporučuje Komisi, aby před přijetím jakéhokoliv rozhodnutí provedla posouzení dopadu, a ověřila tak, že toto opatření nebude mít dopad na evropské producenty (osiváře a semenářské podniky), a především na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Na základě tohoto posouzení dopadu a vzhledem k tomu, že stávající dohoda o volném obchodu s Ukrajinou nezaručuje spravedlivý obchod se srovnatelnými daňovými, sociálními a environmentálními normami, je tedy potřeba nejprve přezkoumat tuto dohodu o volném obchodu a celkově evropskou obchodní politiku, aby se zabránilo nekalé soutěži. S touto revizí ostatně Komise počítá ve svém sdělení z 16. června. Její součástí má být důkladný přezkum obchodní politiky EU a zahájení veřejné konzultace. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | To má mimořádný význam pro vztahy mezi Ukrajinou a EU v odvětví osiva kukuřice, kde jsou výrobní náklady při opouštění závodu na Ukrajině mnohem nižší (např. rozdíl mezi ukrajinskými a francouzskými náklady byl v roce 2019 odhadován na 26 %). Kombinace těchto rozhodnutí by vedla k ohrožení evropských odvětví množení osiva kukuřice. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V době, kdy se poučujeme z krize spojené s onemocněním COVID-19, nelze akceptovat závislost na třetích zemích v oblasti, která je strategická pro potravinovou nezávislost, a je proto nutné ji řešit od základu. |
| --- | --- |

2.9

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 10.

1

(2)  V souladu se směrnicemi Rady 66/401/EHS (Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2298), 66/402/EHS (Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2309), 2002/54/ES (Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 12) a 2002/57/ES (Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 74).

2

(3)  Úř. věst. C 74, 23.3.2005, s. 55, Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 92.

3

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/279

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 ze dne 20. května 2019, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku“

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

(2020/C 429/36)

| Zpravodaj: | Gabriel Sarró IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Gabriel Sarró IPARRAGUIRRE

| Konzultace | Evropský parlament, 17.6.2020
  Rada, 8.6.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 8.7.2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 215/0/4 |

Konzultace

Evropský parlament, 17.6.2020

Rada, 8.6.2020

Právní základ

čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

8.7.2020

Přijato na plenárním zasedání

18.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

215/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV opakuje v souvislosti s předloženým návrhem nařízení svůj postoj, který vyjádřil ve stanovisku 2018/05155 (1), jehož závěry a doporučení dále podrobně uvádí. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV se domnívá, že ochranná a kontrolní opatření přijatá Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) je třeba provést do práva Unie, aby bylo dosaženo jejich jednotného a účinného uplatňování v rámci EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV se však domnívá, že předložený návrh nezavádí pružný mechanismus provádění pravidel přijatých NAFO a neřeší potřebu jejich každoroční aktualizace. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Výbor se vyslovuje pro pružnější a jednodušší mechanismus, a navrhuje proto nařízení, jehož jediný článek stanoví, že Evropská unie musí povinně na své loďstvo uplatňovat pravidla přijatá NAFO. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV zdůrazňuje, že zavedení systému aktů v přenesené pravomoci, který uděluje Komisi pravomoc přijímat právní předpisy, aniž by se musela řídit řádnými postupy, je riskantní. |
| --- | --- |

1.5

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1 | Hlavním účelem předloženého návrhu je zahrnout do práva Unie ochranná a kontrolní opatření, která na své 41. výroční schůzi, konané v září roku 2019 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Navrhují se tedy technické změny formulací týkajících se omezení odlovu a intenzity rybolovu, ukončení rybolovu, úlovků ponechaných na palubě, velikosti ok či lodních deníků rybolovu a produkce. Zahrnuty jsou také dodatečné povinnosti v oblasti inspekcí a zjednodušení měsíčních zpráv o úlovku. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kromě toho se navrhuje řada konkrétních redakčních změn týkajících se platýse černého, lodního deníku produkce a řízení o nesplnění povinnosti a odkazuje se na internetové stránky této organizace věnované kontrolám rybářských plavidel a dohledu nad nimi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Další navrhovaná opatření se týkají vyjasnění používání měřidel a zachování a řízení populací žraloků. Navrhuje se zákaz cíleného lovu světlouna malohlavého a omezení vedlejších úlovků tohoto druhu. Vyjasňují se také ustanovení týkající se nájemních dohod. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Návrh přenáší na Komisi pravomoci za účelem změny ochranných a kontrolních ustanovení, která se týkají technických záležitostí, jako je velikost ok, třídících roštů nebo mřížek a kloubových řetězů při rybolovu garnátů nebo krevety severní a oblastní omezení rybolovných činností při dně. Cílem je zavést do práva EU pružným a jednoduchým způsobem případné změny týkající se těchto ochranných a kontrolních opatření, které budou v budoucnu přijaty v rámci NAFO. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Návrhem se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 (2) ze dne 20. května 2019. |
| --- | --- |

2.6

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV se domnívá, že ochranná a kontrolní opatření přijatá NAFO na její poslední výroční schůzi je třeba provést do práva Unie, aby bylo zaručeno jejich jednotné uplatňování v rámci EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Výbor se nicméně domnívá, že se tento postup provedení neřídí pružným mechanismem, jelikož se opatření každý rok mění a byrokratické postupy EU jsou velmi pomalé, v důsledku čehož vzniká trvalý nesoulad mezi normami přijatými NAFO a právními předpisy Unie. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV poukazuje na to, že analyzuje tento návrh nařízení právě proto, že nebyl schválen jiný, pružnější postup, který navrhoval v roce 2019 a jejž podpořily správní orgány členských států a dotčená odvětví. Jednalo by se o jednoduché nařízení o jednom článku, v němž by bylo stanoveno, že Evropská unie bude povinně na své loďstvo uplatňovat pravidla každoročně přijatá NAFO. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Výbor upozorňuje na to, že při současném postupu vzniká právní nejistota jak pro podniky, tak pro samotné správní orgány, jelikož vzniká rozpor mezi předpisy. Navíc dochází k narušení v provádění opatření vůči loďstvům ze států mimo EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV se domnívá, že jediné zjednodušení plynoucí ze zavedení aktů v přenesené pravomoci spočívá v tom, že Komise bude moci stanovit pravidla, aniž by se řídila řádnými postupy. |
| --- | --- |

3.5

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAVIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Ochranná a kontrolní opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 60).

1

(2)  Úř. věst. L 141, 28.5.2019, s. 1.

2

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/281

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Bezpečné zavádění sítí 5G v EU – Implementace souboru opatření EU

[COM(2020) 50 final]

(2020/C 429/37)

| Zpravodaj: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Dumitru FORNEA |

Zpravodaj:

Alberto MAZZOLA

Spoluzpravodaj:

Dumitru FORNEA

| Konzultace | Evropská komise, 9. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 3. 9. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 16. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/0/2 |

Konzultace

Evropská komise, 9. 3. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

3. 9. 2020

Přijato na plenárním zasedání

16. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá iniciativu členských států a Evropské komise zaměřenou na kontrolu toho, jak členské státy provádějí opatření doporučená v závěrech souboru strategických, technických a klíčových opatření v oblasti bezpečnosti při zavádění ekosystému 5G. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV se domnívá, že vzhledem k rostoucí složitosti a rozmanitosti aplikací 5G (Evropská komise stanovila pro rok 2025 tyto cíle v oblasti možností připojení: školy, univerzity, výzkumná střediska, nemocnice, hlavní poskytovatelé veřejných služeb a digitálně intenzivní podniky by měly mít přístup k rychlosti stahování/odesílání dat přes internet ve výši 1 gigabit za sekundu; městské a venkovské domácnosti by měly mít přístup k připojení s rychlostí stahování alespoň 100 megabitů za sekundu; městské oblasti, hlavní silnice a železnice by měly mít nepřetržité pokrytí 5G) se tato kontrola ekosystému 5G, jakož i opatření v pravomoci Komise k zajištění kybernetické bezpečnosti sítí 5G a diverzifikovaného hodnotového řetězce 5G, technické normalizace a certifikace, přímých zahraničních investic a ochrany obchodu a hospodářské soutěže, závazků veřejné služby, zadávání veřejných zakázek a diplomacie v oblasti IT musí týkat geopolitické bezpečnosti infrastruktury a údajů a ochrany zdraví, a to mj. podle čl. 168 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Podle EHSV je důležité, aby evropský ekosystém 5G zajišťoval integritu, důvěrnost, odpovědnost za řízení a provoz, bezpečnost, zastupitelnost dodávek, interoperabilitu hardwarových a softwarových součástí, společné technické a regulační normy, kontinuitu služeb, spolehlivost toku údajů a jejich ochranu, pokrytí ve všech oblastech včetně řídce osídlených oblastí, jasnost komunikace s uživatelem jako aktivním subjektem na digitálním trhu a dynamické dodržování pokynů ICNIRP pro ochranu zdraví obyvatelstva. Zároveň je nutné omezit v co největší míře záření. ICNIRP tedy aktualizovala část pokynů z roku 1998 týkající se rádiové frekvence EMF. V tomto dokumentu jsou uvedeny tyto revidované pokyny, které zajišťují ochranu člověka před expozicí frekvencím 100 kHz až 300 GHz. Health Phys. 118(5):483–524; 2020- březen 2020. ICNIRP (2020) provedla řadu změn s cílem zajistit, aby nové technologie, jako je 5G, nemohly způsobit škodu bez ohledu na naše současná očekávání. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby důsledně sledovala pokrok při zavádění a skutečném využívání sítí 5G, a vyzývá členské státy, aby tento proces dále urychlily a zajistily odpovědné provádění při zohlednění všech aspektů bezpečnosti a ochrany, včetně aspektů týkajících se dopadu technologií 5G na zdraví obyvatel a na živé ekosystémy, socioekonomického dopadu, dopadu na hospodářskou soutěž, dopadu na vzdělávání a odbornou přípravu, a dále také při zohlednění záruk ohledně dodržování základních práv. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV žádá, aby byla EU světovým lídrem příští generace mobilních technologií 5G s bezpečnou digitální infrastrukturou jako pevným základním prvkem nové moderní průmyslové strategie Evropy prostřednictvím radikální změny mobilního připojení a s obrovským dynamickým potenciálem pro zvýšení produktivity a pro růst ekonomiky a objemu služeb pro občany. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV se zejména domnívá, že je nezbytné zaručit posouzení rizikového profilu dodavatelů a uplatnit příslušná omezení vůči dodavatelům považovaným za vysoce rizikové, včetně vyloučení nezbytných k účinnému zmírnění rizik a definování odpovědnosti, pokud jde o klíčová aktiva definovaná v rámci koordinovaného posouzení rizik na úrovni EU jako kritická a citlivá. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby se Evropa ve střednědobém horizontu zaměřila na samostatnost a soběstačnost v této oblasti, a to výraznou podporou výzkumu a plurality evropských společností. EHSV považuje za důležité navýšit zdroje Unie v oblasti digitálního výzkumu a digitálních inovací a podpořit investice provozovatelů a dodavatelů do nových technických bezpečnostních prvků – investice, které musí jít ruku v ruce se schopností trhu uznávat a odměňovat všechny iniciativy zaměřené na zvýšení bezpečnosti a odolnosti systémů. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Je důležité zaručit bezpečnost všem členským státům také prostřednictvím udržení výzkumných středisek ve více územních celcích EU. EHSV rovněž trvá na návrhu mít pro každou zemi alespoň dva dodavatele, z nichž nejméně jeden bude evropský, což může zaručit politickou bezpečnost údajů a dodržování zdravotních požadavků. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Podle EHSV je třeba klást větší důraz na nástroje pro uživatele, občany a příslušné organizace občanské společnosti, které jsou omezené a nedostatečně účinné, a to nad rámec správného důrazu na správná opatření týkající se pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů a úlohy telekomunikačních operátorů s cílem posílit postavení spotřebitelů posílením jejich schopnosti stát se aktivními subjekty na trhu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Evropská komise, Evropský parlament, Rada a vlády a parlamenty členských států musí poskytnout demokratický rámec pro konzultace, v němž budou moci být veřejnosti předkládána vědecká nebo technologická témata, právní záruky a odpovědi příslušných institucí na otázky občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV doporučuje posílit evropskou technologickou diplomacii, aby EU zajistila vyváženější a reciproční podmínky pro obchod a investice, zejména pokud jde o přístup podniků na trh, dotace, veřejné zakázky, transfer technologií, průmyslové vlastnictví a sociální a environmentální normy. |
| --- | --- |

1.11

2.   Úvod

| 2.1 | Bezpečnost sítí 5G má strategický význam pro občany, podniky, celý jednotný trh a technologickou suverenitu EU. Již v roce 2013 zahájila Komise stěžejní iniciativu EU vytvořením partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti sítí 5G s cílem urychlit výzkum a inovace v oblasti technologií 5G. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Se ziskem odhadovaným na celosvětové úrovni na více než 100 miliard EUR v roce 2025 je technologie 5G pro Evropu klíčovým zdrojem konkurenceschopnosti na světovém trhu a její kybernetická bezpečnost je proto nepostradatelná pro zajištění strategické autonomie Unie. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sítě 5G jsou založeny na současné 4. generaci (4G) síťových technologií a na infrastruktuře optických vláken, poskytují nové kapacity služeb a stávají se ústřední infrastrukturou a faktorem, který umožňuje pro velkou část hospodářství Unie vytvořit nosnou strukturu pro širokou škálu základních služeb zajišťujících fungování vnitřního trhu a udržování a řízení životně důležitých hospodářských a sociálních funkcí, jako je energetika, doprava, bankovní a zdravotnické služby a zemědělské a průmyslové systémy výroby, distribuce a spotřeby. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vzhledem k ústřední úloze sítí 5G při provádění digitální transformace hospodářství a společnosti EU a vzhledem k vzájemné propojenosti a mezinárodní povaze infrastruktury, z níž digitální systém vychází, a k přeshraniční povaze příslušných hrozeb by jakákoli významná zranitelná místa a/nebo významné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti týkající se sítí 5G, které se vyskytnou v jednom členském státě, měly dopad na Unii jako celek. Proto by měla být přijata opatření na podporu vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti sítí 5G. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V roce 2016 Evropská komise – v rámci souboru iniciativ zahájeného sdělením o gigabytovém připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh (1) (2) a zahrnujícího reformu regulačního rámce pro elektronické komunikace (3) a funkcí Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) (4), priority v oblasti normalizace IKT pro jednotný digitální trh (5) a opatření na podporu internetového připojení v místních komunitách (6) – přijala akční plán EU pro sítě 5G (7), k němuž se EHSV pozitivně vyjádřil (8), s cílem posílit úsilí EU o zavedení infrastruktury a služeb pro sítě 5G na jednotném digitálním trhu pomocí plánu pro veřejné a soukromé investice do infrastruktury 5G v EU a cílem zavést do roku 2020 komerční sítě 5G. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Podle definice uvedené v doporučení Komise (9) se „sítěmi 5G“ rozumí „soubor všech relevantních prvků síťových infrastruktur pro mobilní a bezdrátovou komunikační technologii používanou pro připojení a služby s přidanou hodnotou s vyspělými výkonnostními charakteristikami, jako jsou velmi vysoká rychlost přenosu dat a kapacita, komunikace s nízkou latencí, mimořádně vysoká spolehlivost nebo podpora vysokého počtu připojených zařízení“. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V doporučení se uvádí, že Komise bude podporovat provádění přístupu EU ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G a bude na žádost členských států pracovat na zajištění bezpečnosti infrastruktury 5G a dodavatelského řetězce, případně s využitím všech dostupných nástrojů, kterými jsou:






  — | pravidla týkající se telekomunikací, multimédií a kybernetické bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

2.7

—

pravidla týkající se telekomunikací, multimédií a kybernetické bezpečnosti,

| — | koordinace v oblasti standardizace a certifikace na úrovni EU, |
| --- | --- |

—

koordinace v oblasti standardizace a certifikace na úrovni EU,

| — | rámec pro kontrolu přímých zahraničních investic na ochranu evropského dodavatelského řetězce sítí 5G, |
| --- | --- |

—

rámec pro kontrolu přímých zahraničních investic na ochranu evropského dodavatelského řetězce sítí 5G,

| — | nástroje na ochranu obchodu, |
| --- | --- |

—

nástroje na ochranu obchodu,

| — | pravidla hospodářské soutěže, |
| --- | --- |

—

pravidla hospodářské soutěže,

| — | veřejné zakázky, které zajistí, aby byly řádně zohledněny bezpečnostní aspekty, |
| --- | --- |

—

veřejné zakázky, které zajistí, aby byly řádně zohledněny bezpečnostní aspekty,

| — | programy financování EU zajišťující, aby příjemci dodržovali příslušné bezpečnostní požadavky. |
| --- | --- |

—

programy financování EU zajišťující, aby příjemci dodržovali příslušné bezpečnostní požadavky.

| 2.8 | V červenci 2019 předložily členské státy skupině pro spolupráci zřízené na základě směrnice o bezpečnosti sítí a informací (10) (složené ze zástupců každého členského státu), Komisi a Agentuře Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) výsledky svých vnitrostátních posouzení rizik spolu s informacemi o hlavních činnostech, hrozbách a zranitelných místech podle normy ISO/IEC 27005 ohledně infrastruktury 5G a hlavních scénářů rizik, kde popsaly možné způsoby, jimiž by subjekty představující hrozbu mohly využívat určitých zranitelných míst v rámci určité činnosti. Tato vnitrostátní posouzení byla základem následného koordinovaného posouzení a společného „souboru nástrojů“ možných opatření ke zmírnění rizik. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V říjnu 2019 předložila skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací s podporou Komise a agentury ENISA zprávu o koordinovaném posuzování rizik pro kybernetickou bezpečnost sítí páté generace (5G) v rámci celé EU, která popsala několik důležitých výzev pro bezpečnost souvisejících s klíčovými technologickými inovacemi softwaru, aplikací a služeb, s úlohou dodavatelů při vytváření a používání sítí 5G a se stupněm závislosti na jednotlivých dodavatelích. Patří mezi ně:






  — | zvýšená míra vystavení útokům a růst počtu potenciálních přístupových bodů pro pachatele takových útoků, |
| --- | --- | --- |

2.9

—

zvýšená míra vystavení útokům a růst počtu potenciálních přístupových bodů pro pachatele takových útoků,

| — | zvýšená citlivost v důsledku nových charakteristik architektury a funkčních vlastností sítí 5G, |
| --- | --- |

—

zvýšená citlivost v důsledku nových charakteristik architektury a funkčních vlastností sítí 5G,

| — | rizika spojená se závislostí provozovatelů mobilních sítí na dodavatelích, kdy se zvyšují možnosti útoků využitelné původci ohrožení, |
| --- | --- |

—

rizika spojená se závislostí provozovatelů mobilních sítí na dodavatelích, kdy se zvyšují možnosti útoků využitelné původci ohrožení,

| — | význam rizikového profilu jednotlivých dodavatelů pro možné mimounijní zásahy, |
| --- | --- |

—

význam rizikového profilu jednotlivých dodavatelů pro možné mimounijní zásahy,

| — | zvýšená rizika plynoucí ze silné závislosti na dodavatelích v souvislosti s možným přerušením dodávek způsobeným obchodním nebo jiným napětím, |
| --- | --- |

—

zvýšená rizika plynoucí ze silné závislosti na dodavatelích v souvislosti s možným přerušením dodávek způsobeným obchodním nebo jiným napětím,

| — | ohrožení dostupnosti a integrity sítí z hlediska bezpečnosti, důvěrnosti a ochrany soukromí. |
| --- | --- |

—

ohrožení dostupnosti a integrity sítí z hlediska bezpečnosti, důvěrnosti a ochrany soukromí.

| 2.10 | Všechny tyto výzvy vytvářejí nové bezpečnostní paradigma, které si žádá přezkum současného politického a bezpečnostního rámce vztahujícího se na toto odvětví a jeho ekosystém a vyžaduje, aby členské státy přijaly nezbytná zmírňující opatření. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Dne 21. listopadu 2019 zveřejnila agentura ENISA zprávu nazvanou Přehled hrozeb pro sítě 5G, v níž zhodnotila hrozby související s pátou generací mobilních telekomunikačních sítí a do níž zahrnula zprávu členských států EU. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Dne 29. ledna 2020 zveřejnila skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací dokument Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures (11) (Kybernetická bezpečnost sítí 5G – soubor nástrojů EU pro zmírnění rizik) s možným společným souborem opatření schopných zmírnit hlavní rizika v oblasti kybernetické bezpečnosti sítí 5G a poskytnout pokyny pro výběr opatření, která by měla být prioritou v plánech zmírňování na vnitrostátní a unijní úrovni. Ve stejný den přijala Komise sdělení podporující soubor opatření (12), které je předmětem tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Hlavními zúčastněnými stranami síťové infrastruktury 5G jsou:






  — | občané, spotřebitelé a koneční uživatelé sítí 5G; |
| --- | --- | --- |

2.13

—

občané, spotřebitelé a koneční uživatelé sítí 5G;

| — | provozovatelé mobilních sítí: subjekty, které poskytují uživatelům služby mobilních sítí a spravují vlastní síť s pomocí třetích stran; |
| --- | --- |

—

provozovatelé mobilních sítí: subjekty, které poskytují uživatelům služby mobilních sítí a spravují vlastní síť s pomocí třetích stran;

| — | dodavatelé provozovatelů mobilních sítí: subjekty, které poskytují služby nebo infrastrukturu provozovatelům mobilních sítí za účelem vybudování a/nebo správy jejich vlastních sítí. Tato kategorie zahrnuje: výrobce telekomunikačních zařízení, další dodavatele třetích stran, jako jsou dodavatelé cloudové infrastruktury, systémoví integrátoři, poskytovatelé zabezpečení a údržby nebo výrobci přenosových zařízení; |
| --- | --- |

—

dodavatelé provozovatelů mobilních sítí: subjekty, které poskytují služby nebo infrastrukturu provozovatelům mobilních sítí za účelem vybudování a/nebo správy jejich vlastních sítí. Tato kategorie zahrnuje: výrobce telekomunikačních zařízení, další dodavatele třetích stran, jako jsou dodavatelé cloudové infrastruktury, systémoví integrátoři, poskytovatelé zabezpečení a údržby nebo výrobci přenosových zařízení;

| — | výrobci připojených zařízení a poskytovatelé souvisejících služeb: subjekty poskytující objekty nebo služby, které se budou připojovat k sítím 5G (např. chytré telefony, propojená vozidla, elektronické zdravotnictví), a související součásti služeb obsažené v plánu kontroly sítí 5G, který je definován v architektuře založené na službách nebo na Mobile Edge Computing; |
| --- | --- |

—

výrobci připojených zařízení a poskytovatelé souvisejících služeb: subjekty poskytující objekty nebo služby, které se budou připojovat k sítím 5G (např. chytré telefony, propojená vozidla, elektronické zdravotnictví), a související součásti služeb obsažené v plánu kontroly sítí 5G, který je definován v architektuře založené na službách nebo na Mobile Edge Computing;

| — | další zúčastněné strany včetně poskytovatelů služeb a obsahu. |
| --- | --- |

—

další zúčastněné strany včetně poskytovatelů služeb a obsahu.

Všechny tyto zúčastněné strany jsou důležitými zúčastněnými stranami v oblasti bezpečnosti, a to jak z hlediska přispívání ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G, tak jako potenciální vstupní body nebo přenašeče vhodné pro útoky. Proto je důležité posoudit rizika spojená s jejich postavením v ekosystému 5G.

| 2.14 | Hlavní tradiční kategorie hrozeb jsou spojeny s narušením důvěrnosti, integrity a dostupnosti. Konkrétněji bylo zjištěno, že řada scénářů ohrožení zaměřených na sítě 5G se týká zejména:






  — | přerušení místní nebo globální sítě 5G (dostupnost), |
| --- | --- | --- |

2.14

—

přerušení místní nebo globální sítě 5G (dostupnost),

| — | špionáže datového provozu v infrastruktuře sítí 5G (důvěrnost), |
| --- | --- |

—

špionáže datového provozu v infrastruktuře sítí 5G (důvěrnost),

| — | úpravy nebo přesměrování datového provozu v infrastruktuře sítí 5G (integrita a/nebo důvěrnost), |
| --- | --- |

—

úpravy nebo přesměrování datového provozu v infrastruktuře sítí 5G (integrita a/nebo důvěrnost),

| — | zničení nebo změny jiných digitálních infrastruktur nebo informačních systémů prostřednictvím sítí 5G (integrita a/nebo dostupnost). |
| --- | --- |

—

zničení nebo změny jiných digitálních infrastruktur nebo informačních systémů prostřednictvím sítí 5G (integrita a/nebo dostupnost).

| 2.15 | Hrozby, které představují státy nebo subjekty podporované státem, jsou považovány za nanejvýš významné, neboť zde jde skutečně o nejzávažnější a nejpravděpodobnější autory hrozeb, protože mohou mít motivaci, úmysly a především schopnost provádět trvalé a sofistikované útoky na bezpečnost sítí 5G.
  Ačkoli řada těchto zranitelných míst není specifická pro sítě 5G, je pravděpodobné, že se jejich počet a význam se sítěmi 5G zvýší v důsledku větší složitosti technologie a budoucí větší závislosti ekonomik a společnosti na této infrastruktuře. |
| --- | --- |

2.15

Ačkoli řada těchto zranitelných míst není specifická pro sítě 5G, je pravděpodobné, že se jejich počet a význam se sítěmi 5G zvýší v důsledku větší složitosti technologie a budoucí větší závislosti ekonomik a společnosti na této infrastruktuře.

| 2.16 | Zejména proto, že sítě 5G budou z velké části založeny na softwaru, by hlavní bezpečnostní nedostatky (například ty, které jsou důsledkem nedostatečných procesů vývoje softwaru u dodavatelů zařízení) mohly útočníkům usnadnit záměrné vkládání zadních vrátek do výrobků a ztěžovat jejich odhalení. To může zvýšit možnost, že jejich využívání bude mít zvlášť závažný a rozšířený negativní dopad. Problémy s kybernetickou bezpečností sítí 4G ještě nebyly plně vyřešeny a problémy s 5G by mohly exponenciálně růst. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Je třeba zvážit také zranitelná místa spojená s procesem nebo konfigurací, kterými jsou:






  — | nedostatek specializovaného a školeného personálu na ochranu, monitorování a údržbu sítí 5G, |
| --- | --- | --- |

2.17

—

nedostatek specializovaného a školeného personálu na ochranu, monitorování a údržbu sítí 5G,

| — | nedostatky týkající se přiměřených vnitřních kontrol bezpečnosti, postupů sledování a systémů řízení bezpečnosti a nedostatky v postupech řízení rizik, |
| --- | --- |

—

nedostatky týkající se přiměřených vnitřních kontrol bezpečnosti, postupů sledování a systémů řízení bezpečnosti a nedostatky v postupech řízení rizik,

| — | nepřiměřenost postupů týkajících se zabezpečení nebo provozní údržby, jako je aktualizace softwaru či správa opravných programů (patch) v sítích 5G, |
| --- | --- |

—

nepřiměřenost postupů týkajících se zabezpečení nebo provozní údržby, jako je aktualizace softwaru či správa opravných programů (patch) v sítích 5G,

| — | nedodržování norem 3GPP nebo nesprávné provádění standardů, |
| --- | --- |

—

nedodržování norem 3GPP nebo nesprávné provádění standardů,

| — | nedostatky v návrhu nebo architektuře sítě včetně chybějících účinných nouzových mechanismů a mechanismů pro zajištění kontinuity a nepřiměřené nebo nesprávné konfigurace, například při virtualizaci nebo v souvislosti s právy v oblasti správy nebo přístupu, |
| --- | --- |

—

nedostatky v návrhu nebo architektuře sítě včetně chybějících účinných nouzových mechanismů a mechanismů pro zajištění kontinuity a nepřiměřené nebo nesprávné konfigurace, například při virtualizaci nebo v souvislosti s právy v oblasti správy nebo přístupu,

| — | neodpovídající kritéria pro místní a vzdálený přístup k síťovým komponentům, |
| --- | --- |

—

neodpovídající kritéria pro místní a vzdálený přístup k síťovým komponentům,

| — | nedostatečné požadavky na bezpečnost v procesu dodávek: toto zranitelné místo může mít podobu nevhodných strategií pro výběr dodavatelů nebo nedostatečného upřednostnění bezpečnosti před jinými aspekty. |
| --- | --- |

—

nedostatečné požadavky na bezpečnost v procesu dodávek: toto zranitelné místo může mít podobu nevhodných strategií pro výběr dodavatelů nebo nedostatečného upřednostnění bezpečnosti před jinými aspekty.

| 2.18 | Rizikové profily jednotlivých dodavatelů musí být posouzeny na základě různých faktorů, kterými jsou zejména: možnosti, že dodavatel bude subjektem zásahů ze zemí mimo EU, umožněných silnými vazbami mezi dodavatelem a vládou některé třetí země; právní předpisy třetích zemí, zejména pokud neexistují legislativní nebo demokratické kontroly a rovnováhy a dceřiné společnosti provozující činnost v EU by následně mohly být odrazovány od dodržování právních předpisů EU nebo chybí dohody o bezpečnosti nebo ochraně údajů mezi EU a dotyčnou třetí zemí; charakteristiky podnikového vlastnictví dodavatele; schopnost třetí země vyvinout jakoukoli formu tlaku, a to i ve vztahu k místu výroby zařízení; obecná kvalita produktů a postupů kybernetické bezpečnosti dodavatele, včetně stupně kontroly vlastního dodavatelského řetězce a přiměřených priorit pro bezpečnostní postupy. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Členské státy se dohodly, že zajistí, aby byla zavedena opatření k odpovídající a přiměřené reakci na již zjištěná rizika a možná budoucí rizika. Zejména odsouhlasily, že zajistí, že budou schopny omezit, zakázat a/nebo uložit v souladu s přístupem založeným na riziku zvláštní požadavky a podmínky pro dodávky, distribuci a provoz zařízení sítě 5G. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | S ohledem na tuto skutečnost by členské státy měly zajistit:






  — | zpřísnění bezpečnostních požadavků na provozovatele mobilních sítí, jako jsou přísné kontroly přístupu, pravidla bezpečného provozu a sledování a omezení externího zajišťování specifických funkcí; |
| --- | --- | --- |

2.20

—

zpřísnění bezpečnostních požadavků na provozovatele mobilních sítí, jako jsou přísné kontroly přístupu, pravidla bezpečného provozu a sledování a omezení externího zajišťování specifických funkcí;

| — | posouzení rizikového profilu dodavatele na základě objektivních a jasných kritérií a v souvislosti s tím by měly na základě zásad proporcionality a právní jistoty uplatnit příslušná omezení vůči dodavatelům považovaným za vysoce rizikové, včetně vyloučení nezbytných k účinnému zmírnění rizik, pokud jde o klíčová aktiva, definovaná v rámci koordinovaného posouzení rizik na úrovni EU jako kritická a citlivá; |
| --- | --- |

—

posouzení rizikového profilu dodavatele na základě objektivních a jasných kritérií a v souvislosti s tím by měly na základě zásad proporcionality a právní jistoty uplatnit příslušná omezení vůči dodavatelům považovaným za vysoce rizikové, včetně vyloučení nezbytných k účinnému zmírnění rizik, pokud jde o klíčová aktiva, definovaná v rámci koordinovaného posouzení rizik na úrovni EU jako kritická a citlivá;

| — | přijetí světově uznávaných a zavedených bezpečnostních norem a osvědčených postupů založených na konsensu; |
| --- | --- |

—

přijetí světově uznávaných a zavedených bezpečnostních norem a osvědčených postupů založených na konsensu;

| — | dostupnost vhodné strategie využívání více prodejců pro každého provozovatele, aby bylo možné zabránit jakékoli velké závislosti na jediném dodavateli nebo dodavatelích s podobným rizikovým profilem, případně takovou závislost omezit; |
| --- | --- |

—

dostupnost vhodné strategie využívání více prodejců pro každého provozovatele, aby bylo možné zabránit jakékoli velké závislosti na jediném dodavateli nebo dodavatelích s podobným rizikovým profilem, případně takovou závislost omezit;

| — | důslednou kontrolu přístupu a bezpečné správy, provozu a sledování sítě při používání certifikace pro komponenty a/nebo procesy sítě 5G. Tato strategie musí být založena na analýze rizik provedené členskými státy a provozovateli, aby volba strategie využívání více prodejců nezvyšovala míru rizika pro síť provozovatele; |
| --- | --- |

—

důslednou kontrolu přístupu a bezpečné správy, provozu a sledování sítě při používání certifikace pro komponenty a/nebo procesy sítě 5G. Tato strategie musí být založena na analýze rizik provedené členskými státy a provozovateli, aby volba strategie využívání více prodejců nezvyšovala míru rizika pro síť provozovatele;

| — | přiměřenou rovnováhu dodavatelů na vnitrostátní úrovni a zamezení závislosti na dodavatelích považovaných za vysoce rizikové, a to i formou podpory větší interoperability zařízení; |
| --- | --- |

—

přiměřenou rovnováhu dodavatelů na vnitrostátní úrovni a zamezení závislosti na dodavatelích považovaných za vysoce rizikové, a to i formou podpory větší interoperability zařízení;

| — | udržování diverzifikovaného a udržitelného dodavatelského řetězce technologií 5G, aby se zabránilo dlouhodobé závislosti, a plné využití nástrojů EU pro kontrolu přímých zahraničních investic, nástrojů na ochranu obchodu, pravidel hospodářské soutěže a pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

—

udržování diverzifikovaného a udržitelného dodavatelského řetězce technologií 5G, aby se zabránilo dlouhodobé závislosti, a plné využití nástrojů EU pro kontrolu přímých zahraničních investic, nástrojů na ochranu obchodu, pravidel hospodářské soutěže a pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek;

| — | posílení vnitřních kapacit EU v oblasti technologií 5G a technologií dalších generací využitím příslušných programů a finančních prostředků EU, koordinaci mezi členskými státy v oblasti normalizace posílením kapacit „testování“ a „auditu“ s cílem dosáhnout konkrétních bezpečnostních cílů a vyvíjet příslušné systémy certifikace EU ve smyslu zákona o kybernetické bezpečnosti a podporu interoperability. |
| --- | --- |

—

posílení vnitřních kapacit EU v oblasti technologií 5G a technologií dalších generací využitím příslušných programů a finančních prostředků EU, koordinaci mezi členskými státy v oblasti normalizace posílením kapacit „testování“ a „auditu“ s cílem dosáhnout konkrétních bezpečnostních cílů a vyvíjet příslušné systémy certifikace EU ve smyslu zákona o kybernetické bezpečnosti a podporu interoperability.

| 2.21 | Jak již několikrát zdůraznila Evropské komise, evropský vnitřní trh je a zůstává otevřený těm, kteří chtějí přijít do Evropy, pokud budou všichni dodržovat jasná a přísná pravidla, založená na objektivních kritériích. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Rada dne 6. června 2020 zdůraznila význam posílení digitální suverenity a digitální spolupráce v EU a vytvoření synergií v programech EU, jako je Nástroj pro propojení Evropy a program Digitální Evropa s rozvojem digitálních dovedností, význam rozvoje datové ekonomiky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a aktivní úlohy digitálních technologií při dosahování cílů Zelené dohody. |
| --- | --- |

2.22

3.   Sdělení Komise

| 3.1 | Evropská komise v reakci na soubor bezpečnostních opatření pro sítě 5G vytvořený komunikační skupinou v oblasti bezpečnosti sítí a informací:






  — | bude na žádost členských států pracovat na zajištění bezpečnosti infrastruktury 5G a dodavatelského řetězce, případně s využitím všech dostupných nástrojů; |
| --- | --- | --- |

3.1

—

bude na žádost členských států pracovat na zajištění bezpečnosti infrastruktury 5G a dodavatelského řetězce, případně s využitím všech dostupných nástrojů;

| — | vyzývá členské státy a orgány, aby zajistily provádění účinných strategií ke zmírnění rizik a přijaly další koordinační opatření na úrovni EU pro jednotný přístup ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G; |
| --- | --- |

—

vyzývá členské státy a orgány, aby zajistily provádění účinných strategií ke zmírnění rizik a přijaly další koordinační opatření na úrovni EU pro jednotný přístup ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G;

| — | vyzývá členské státy, aby pokračovaly v provádění opatření doporučených v závěrech souboru opatření a aby připravily společnou zprávu o jejich provádění, zatímco skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací bude i nadále pracovat na podpoře provádění souboru opatření; |
| --- | --- |

—

vyzývá členské státy, aby pokračovaly v provádění opatření doporučených v závěrech souboru opatření a aby připravily společnou zprávu o jejich provádění, zatímco skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací bude i nadále pracovat na podpoře provádění souboru opatření;

| — | v oblastech své působnosti definuje kroky k zajištění kybernetické bezpečnosti sítí 5G a diverzifikovaného hodnotového řetězce technologií 5G, technické normalizace a certifikace, přímých zahraničních investic a ochrany obchodu a hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek a kybernetické diplomacie, jakož i vlastní programy a fondy, zejména na výzkum, vývoj a inovace, soudržnost a rozvoj. |
| --- | --- |

—

v oblastech své působnosti definuje kroky k zajištění kybernetické bezpečnosti sítí 5G a diverzifikovaného hodnotového řetězce technologií 5G, technické normalizace a certifikace, přímých zahraničních investic a ochrany obchodu a hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek a kybernetické diplomacie, jakož i vlastní programy a fondy, zejména na výzkum, vývoj a inovace, soudržnost a rozvoj.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV je přesvědčen, že nové technologie 5G jsou schopny změnit způsob naší interakce se světem. Nabízejí příležitosti pro nové aplikace, obchodní modely, nový životní styl, inteligentní továrny, zvýšenou produktivitu a nové kvalitní služby pro občany, potenciálně otevírají dveře revolučním technologiím, jako jsou automatizovaná vozidla a vyspělé výrobní a distribuční systémy, a umožňují vzájemné propojené tisíců zařízení, která by měla vstoupit do našeho každodenního světa jako součást internetu věcí (IoT). EHSV by však očekával, že Komise posílí posouzení dopadu, studii proveditelnosti a analýzu nákladů a přínosů sítí 5G ve srovnání s použitím technologie 4G nebo telekomunikací založených na optických vláknech. EHSV se domnívá, že technologie 5G musí být zaměřena na dosažení lepšího oběhového využívání zdrojů a omezení velké uhlíkové stopy spojené s energetikou. EHSV zdůrazňuje, že je důležité vyrovnat se prostřednictvím podpory spravedlivé a hladké transformace a řešení nedostatku dovedností se sociálními strukturálními změnami a dosáhnout lépe placených, flexibilních a vysoce kvalifikovaných pracovních míst. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Trojí riziko – nekontrolované pandemie, nedostatečné nástroje hospodářské politiky a nepředvídatelné geopolitické události (tzv. fenomén „černé labutě“) – by mohlo způsobit dlouhodobou recesi světové ekonomiky a zhroucení finančních trhů a jejich opouštění, a to právě v okamžiku, kdy si všechny složky evropské společnosti stále více uvědomují, že udržitelný hospodářský rozvoj a probíhající digitální revoluce – v rámci níž představují technologie 5G jeden z hlavních nástrojů – vyžadují přístup, který souběžně zohledňuje technologickou suverenitu, zvýšení produktivity a účinnější využívání zdrojů dostupných s podporou přiměřeného právně-regulačního a hospodářsko-finančního rámce. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV naléhavě žádá orgány EU a členské státy, aby dokončily jednotný digitální trh, včetně budování kapacit pro integraci a využívání služeb sítí 5G k ochraně a zlepšení konkurenceschopnosti evropských průmyslových odvětví. Vyzývá Evropskou komisi, aby důsledně sledovala pokrok při zavádění a skutečném využívání sítí 5G, a vyzývá členské státy, aby tento proces dále urychlily, a to při zohlednění všech aspektů bezpečnosti a ochrany, včetně aspektů týkajících se dopadu technologií 5G na zdraví obyvatel a na živé ekosystémy, socioekonomického dopadu a dopadu na hospodářskou soutěž, dopadu na vzdělávání a odbornou přípravu, a dále také při zohlednění záruk ohledně dodržování základních práv, například práva na vlastnictví nebo práva na soukromí a bezpečnost osobních údajů. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV žádá, aby byla EU byla světovým lídrem příští generace mobilních technologií 5G s bezpečnou digitální infrastrukturou jako pevným základním prvkem nové moderní průmyslové strategie Evropy prostřednictvím radikální změny mobilního připojení a s obrovským dynamickým potenciálem pro zvýšení produktivity a pro růst ekonomiky a objemu služeb pro občany, jejich blahobyt a ochranu klimatu a životního prostředí tím, že se EU dostane do čela revoluce spojené s technologiemi 5G. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vzhledem k tomu, že kybernetická bezpečnost a národní bezpečnost jsou dva neoddělitelně spojené aspekty, se EHSV domnívá, že každé rozhodnutí o národní bezpečnosti některého členského státu EU musí být přijato v kontextu EU, a že netechnická hodnocení musí být uplatňována objektivně na základě kritérií pro posuzování rizik definovaných na evropské úrovni, aby se zajistilo předvídatelné a harmonizované regulační prostředí v celé Evropě, které zaručí plnou interoperabilitu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV se domnívá, že možnosti chování příjemců významně ovlivňuje kvalita informací a způsoby komunikace – tzv. rámcový efekt, tj. kontextový efekt, nebo významná pozice (význačný rys). Cíl v podobě posílení postavení spotřebitele se proto promítá do identifikace nástrojů zaměřených na vzdělávání spotřebitelů a posílení jejich schopností, aby se z nich stali aktivní hráči na digitálním trhu. EHSV uznává potřebu poskytovat občanům aktuální a správné informace o přínosech a rizicích technologií 5G na základě konsensu drtivé většiny vědecké obce a poukázat na aspekty, v nichž je tento konsensus nejistý. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV je přesvědčen, že přístup na evropský digitální trh musí být i nadále volný pro jakýkoliv podnik bez diskriminace, ale jen v rámci dodržování evropského rámce pevných a jasných pravidel, norem a hodnotících a bezpečnostních kritérií, která do středu evropské strategie staví oživení a obnovu technologické suverenity, která je Evropě vlastní. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Přestože mezi pět největších poskytovatelů infrastruktury patří dva evropští, dva čínští a jeden korejský (13), žádná významná evropská společnost nepatří mezi přední výrobce zařízení a čipových sad využívajících technologii 5G. EHSV je přesvědčen, že musí být zaručena pluralita dodavatelů, z nichž alespoň jeden musí mít evropskou mateřskou společnost, a že je třeba zajistit rámec interoperability a plné zastupitelnosti hardwarových a softwarových součástí, aby byla zajištěna mimo jiné plná evropská technologická suverenita v rámci silné mezinárodní spolupráce a úplné reciprocity otevřenosti, přístupu a působení na trzích. Této diverzifikace by bylo možné využít, pokud bude možná interoperabilita služeb a vlivem rozmanitosti se nezvýší kybernetická bezpečnostní rizika. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby se Evropa ve střednědobém horizontu zaměřila na samostatnost a soběstačnost v této oblasti, a to výraznou podporou výzkumu a plurality evropských společností. EHSV vítá soubor opatření dohodnutý členskými státy k řešení bezpečnostních rizik (ochrana a bezpečnost) spojených se zavedením technologie 5G, která byla již identifikována v rámci evropského posouzení. Domnívá se však, že přísné a bezpečné limity expozice elektromagnetickým polím doporučené na úrovni EU a založené na aktualizovaných pokynech Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP), která byla uznána Světovou zdravotnickou organizací (WHO), by se měly uplatňovat pro všechna frekvenční pásma stanovená pro sítě 5G (14). Limity ICNIRP jsou založeny na zásadě předběžné opatrnosti, protože jsou 50krát nižší než hladiny účinku na veřejné zdraví stanovené na základě dostupných vědeckých důkazů. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV však poukazuje na to, že ICNIRP neuznává celá vědecká obec a někteří vědci prosazují mnohem přísnější limity pro expozici obyvatelstva podle zásady ALARA („na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni“). Mezi řešení, která by mohla být navržena k doplnění komunikační infrastruktury 5G, patří využití stálého datového připojení prostřednictvím existujících nerádiových technologií (kabel ethernet, optická vlákna atd.) tam, kde je použití stálé (např. bankomaty, bankovní POS terminály, průmysloví roboti, lékařští roboti na dálkové ovládání atd.), a tam, kde vyvíjejí činnost uživatelé přenosu velkého objemu dat (poskytovatelé digitálních služeb, společnosti/podniky atd.); internet věcí přítomný ve stálých, nemobilních lokalitách (inteligentní domácnosti, inteligentní města, senzory v zařízení technické infrastruktury atd.). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Evropská komise, Evropský parlament, Rada a vlády a parlamenty členských států musí poskytnout demokratický rámec pro konzultace, v němž budou moci být veřejnosti předkládána vědecká nebo technologická témata, právní záruky a odpovědi příslušných institucí na otázky občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Podle EHSV je třeba klást větší důraz na nástroje pro uživatele, občany a příslušné organizace občanské společnosti, které jsou omezené a nedostatečně účinné, a to nad rámec správného důrazu na správná opatření týkající se pravomoci vnitrostátních regulačních orgánů a úlohy telekomunikačních operátorů. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EHSV uznal (15) existenci problému s elektromagnetickou přecitlivělostí (EHS) a vyjádřil své obavy, přičemž považuje za povzbudivé konstatování, že probíhají další hloubkové výzkumy za účelem pochopení problému a jeho příčin, a naléhá na EK, aby pokračovala ve své práci v této oblasti a aktualizovala ji. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Podle názoru EHSV je nezbytná důvěryhodnost poskytovatelů telekomunikačních a aplikačních služeb v sítích 5G, protože správa informací na internetu je základem služeb v oblasti agregovaných údajů, které uživatelé shromažďují a zpracovávají prostřednictvím technologických, právních a daňových mechanismů, a vytváří tak přímé vzájemné vztahy mezi objekty, stroji a algoritmy. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EHSV navrhl (16) přejít od koncepce vlastnictví údajů k definici práv fyzických i právnických osob v oblasti údajů. Spotřebitelé by měli mít kontrolu nad údaji vytvářenými připojenými zařízeními, aby bylo zaručeno soukromí spotřebitele společně s dostupností, interoperabilitou a přenosem údajů, přičemž by měla být zajištěna odpovídající ochrana a důvěrnost údajů, spravedlivá hospodářská soutěž a širší výběr pro spotřebitele. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Obecné nařízení o ochraně údajů (GDPR) by mělo být obohaceno o jasné prováděcí pokyny, aby bylo dosaženo jednotného uplatňování a vysoké úrovně ochrany údajů a spotřebitelů s ohledem na vzájemnou propojitelnost strojů a předmětů, a měla by být revidována pravidla občanskoprávní odpovědnosti a pojištění produktů za účelem jejich přizpůsobení situaci, ve které bude rozhodnutí stále více přijímat software, a to při zaručení plné bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EHSV se domnívá, že je nezbytné, aby se členské státy řídily strategickými a technickými doporučeními obsaženými v souboru nástrojů EU a vyhýbaly se vývoji konkrétních vnitrostátních přístupů, jako jsou například další testy a certifikace, které by způsobily roztříštěnost trhu, zpoždění při zavádění technologií a nesrovnalosti mezi trhy, což by s sebou neslo riziko oslabení důvěry v systémy testování a certifikace. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EHSV se domnívá, že je nezbytné využívat globální normy se zvýšenou podporou ze strany Evropy a společné a uznávané osvědčené postupy, aby bylo možné účinně řídit hrozby, vytvářet úspory z rozsahu, zabránit roztříštěnosti a zaručit interoperabilitu evropských systémů. Rozhovory o technických normách jsou nezbytným vyjasněním, které podnikům umožní znovu soutěžit a získat vedoucí pozici v těchto základních činnostech, které umožňují zavádění pokročilých technologií, jako je technologie 5G a umělá inteligence (AI), na všech trzích. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EHSV se zejména domnívá, že je nezbytné zaručit posouzení rizikového profilu dodavatelů a uplatnit příslušná omezení vůči dodavatelům považovaným za vysoce rizikové, včetně vyloučení nezbytných k účinnému zmírnění rizik, pokud jde o klíčová aktiva definovaná v rámci koordinovaného posouzení rizik na úrovni EU jako kritická a citlivá. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EHSV považuje za důležité navýšit investice provozovatelů a dodavatelů do nových technických bezpečnostních prvků – investice, které musí jít ruku v ruce se schopností trhu uznávat a odměňovat všechny iniciativy zaměřené na zvýšení bezpečnosti a odolnosti systémů. Větší viditelnost investic do bezpečnosti by mohla přinést nové prvky tržní odměny. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EHSV důrazně podporuje společné intervence na podporu průmyslového využití a vývoje technologií 5G: vyhodnocení potenciálních mezer na trhu či jeho selhání v hodnotovém řetězci 5G, jež by byly důvodem k cíleným intervencím v rámci příštího dlouhodobého rozpočtu, případně projektu společného evropského zájmu v oblasti kybernetické bezpečnosti technologií 5G (ochrana a bezpečnost). |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | EHSV zdůrazňuje, že ačkoli se digitální infrastruktura ukázala v době krize spojené s COVID-19 jako odolná a spolehlivá, je zapotřebí dalších investic do infrastruktury 5G, aby bylo možné překonat ještě stále existující digitální propast, která může omezit přístup občanů k elektronickému zdravotnictví, elektronickému vzdělávání a práci na dálku. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Pokud jde o technologickou diplomacii, považuje EHSV za nezbytné, aby EU zajistila vyrovnanější a reciproční podmínky pro obchod a investice, zejména pokud jde o přístup podniků na trh, dotace, zadávání veřejných zakázek, transfer technologií, průmyslové vlastnictví a sociální a environmentální normy, zejména za přítomnosti „systémových soupeřů podporujících alternativní modely řízení“. Současně musí podporovat volnou hospodářskou soutěž a technické inovace na trhu. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | EHSV důrazně podporuje potřebu zachovat diverzifikovaný a udržitelný dodavatelský řetězec technologií 5G, aby se předešlo dlouhodobé závislosti tím, že bude zajištěna přítomnost více dodavatelů v rámci zastupitelnosti a interoperability, a aby se ve finančním rámci na období 2021–2027 dále posilovaly programy a iniciativy zaměřené na budování kapacit a evropskou suverenitu v oblasti technologií 5G a technologií dalších generací. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | V kontextu evropského plánu na podporu oživení, přijatého dne 27. května 2020, se index digitální ekonomiky a společnosti (DESI) roku 2020 použije jako podklad pro analýzu jednotlivých zemí na podporu digitálních doporučení evropského semestru. To pomůže členským státům zaměřit své priority na reformní a investiční potřeby, což usnadní přístup k nástroji na obnovu a odolnost v hodnotě 560 miliard EUR. Tento nástroj poskytne členským státům finanční prostředky na zvýšení odolnosti jejich ekonomik a zajistí, aby investice a reformy podporovaly ekologickou a digitální transformaci. Vzhledem k tomu, že pandemie měla významný dopad na každou z pěti dimenzí indexu DESI, je třeba závěry z roku 2020 týkající se sítí 5G chápat ve spojení s četnými opatřeními přijatými Komisí a členskými státy k řízení krize a podpoře obnovy. |
| --- | --- |

4.25

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Čl. 168 odst. 1 SFEU „Činnost Unie doplňuje politiku členských států...“

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 74.

8

(9)  Doporučení Komise (EU) 2019/534 ze dne 26. března 2019 Kybernetická bezpečnost sítí 5G Úř. věst. L 88, 29.3.2019, s. 42.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures.

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission.

12

(13)  Mezi tuto pětici světových dodavatelů v současnosti patří: Ericcson, Nokia, Huawei, ZTE a Samsung.

13

(14)  EP – E-003040/2019 odpověď paní Kyriakides jménem Evropské komise (17. 1. 2020).

14

(15)  Úř. věst. C 242, 2.7.2015, s. 31.

15

(16)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 79.

16

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/290

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro data

[COM(2020) 66 final]

(2020/C 429/38)

| Zpravodaj: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konzultace | Evropská komise, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva EHSV | 18. 2. 2020 |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 23. 7. 2020 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 9. 2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 216/0/2 |

Konzultace

Evropská komise, 22. 4. 2020

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva EHSV

18. 2. 2020

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

23. 7. 2020

Přijato na plenárním zasedání

18. 9. 2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

216/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh strategie pro data, který předložila Komise a jenž jako prioritu stanoví sdílení dat napříč odvětvími a dále zlepšení používání, sdílení a správy dat a přístupu k nim pomocí legislativního odvětvového opatření. Ambiciózní strategie pro data může vyřešit kritickou potřebu občanů rozšířit kapacitu EU v oblasti dat. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV schvaluje návrh Komise, aby celková koncepce datové architektury EU více vymáhala práva jednotlivců ohledně používání a ochrany jejich údajů a kontroly nad nimi a zvyšovala jejich uvědomělost a aby posílila jejich postavení prostřednictvím „osobních datových prostorů“ s jasnějšími zárukami a rozšířila právo na přenositelnost pro jednotlivce podle článku 20 obecného nařízení o ochraně osobních údajů (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla srozumitelnější strategii s cílem rozvíjet svůj rámec pro data. Měla by kombinovat vysokou úroveň ochrany údajů, meziodvětvové a spolehlivé sdílení dat, jasná kritéria pro odvětvovou správu a kvalitu údajů a větší kontrolu nad údaji ze strany jednotlivců. EHSV také navrhuje, aby byl více upřesněn přístup strategie k financování, a předložil doporučení, jak se vyrovnat s nedostatkem dovedností. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV se domnívá, že rozvoj platforem založených na datech v Evropě by měl přihlížet k evropským hodnotám, včetně zaměřením se na jednotlivce. EHSV je přesvědčen, že současný přístup zaměřený na spotřebitele by se měl rozšířit na přístup „člověk ve velení“, který do využívání dat začlení etický rozměr. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů není dva roky poté, co vstoupilo v platnost, řádně prosazováno a přetrvávají rozpory. Komise by měla tyto otázky vyřešit, mimo jiné podnícením členských států k tomu, aby zajistily, že všichni jednotlivci napříč EU budou moci plně požívat svých práv. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zastává názor, že dokončení jednotného trhu je prioritou nezbytnou pro to, aby fungovaly společné datové prostory. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vzhledem k citlivosti sdílených údajů trvá EHSV na tom, že je třeba poskytnout záruky pro ochranu údajů jednotlivců prostřednictvím mechanismu udělování souhlasu, kontrolního a sankčního mechanismu a mechanismu dohledu a zajistit, že data budou anonymizovaná (a nelze je odanonymizovat). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby Komise ve strategii vymezila možnost, kterou doporučuje pro pojem vlastnictví údajů. Pokračující právní debaty v současnosti vedou k nejistotě jednotlivců ohledně toho, jaké požadavky mohou vznést. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV podporuje důraznější dialog s občanskou společností a připomíná, že je třeba poskytnout malým a středním podnikům jasnější pokyny týkající se mechanismů sdílení dat, neboť tyto dva aspekty budou mít rozhodující význam pro širokou účast v datových prostorech. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV připomíná, že jednotný trh s daty by měl zajistit, aby osobní údaje nepodléhaly týmž předpisům, které se vztahují na zboží a služby, tj. aby se postupně nezačaly považovat za neosobní údaje (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komise by měla zajistit, aby právní rámec umožňoval rovný přístup k údajům všem společnostem, velkým i malým, a zabýval se tržní silou dominantních platforem. Obecně vzato by Komise měla předložit mnohem jasnější a konkrétnější návrh, co se týče kontrol a správy datových prostorů a také toho, jakým způsobem budou jednotlivé subjekty údaje sdílet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné zabývat se dopadem produktů uzpůsobených na míru na jednotlivce (např. diskriminací) a dopadem sdílení dat na podniky. Rámec by měl respektovat přísné bezpečnostní normy a práva duševního vlastnictví. Odvozená data je třeba chránit a přístup k nim a jejich předávání by neměly být nařízeny. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV trvá na tom, že je naléhavě nutné zlepšit digitální dovednosti a gramotnost prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, mimo jiné navázáním na rámec digitálních kompetencí a vybídnutím členských států, aby zlepšily celoživotní vzdělávání v oblasti dovedností, které budou nejžádanější, a to na všech úrovních vzdělávání (3). To zajistí, aby se jednotlivci vyznali v oblasti dat, získali větší povědomí o svých údajích, aplikacích využívajících data velkého objemu a správě dat a kontrole nad nimi a aby rozuměli digitálnímu prostředí a jeho rizikům (např. personalizaci) (4). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV vybízí Komisi, aby upřesnila a posílila úlohu příslušných orgánů, spotřebitelských organizací a nezávislých orgánů, jež je významná při řízení odvětvových iniciativ, a aby zajistila dodržování předpisů ze strany podniků a pokyny, poradenství a školení pro uživatele. |
| --- | --- |

1.14

2.   Obecné připomínky: Správná strategie pro data

| 2.1 | EHSV souhlasí s tím, že Komise klade důraz na data, jež mají rozhodující význam pro život a podnikání jednotlivců. Digitalizace a technologická zlepšení zvětšily rozsah a četnost vytvářených dat a usnadnily jejich ukládání, zpracování, analýzu a předávání. Služby založené na datech zvyšují pohodlí zákazníků, reagují na jejich očekávání a zlepšují stávající průmyslové postupy. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV souhlasí, že daty podložené inovace jsou rozhodujícím stimulátorem evropského hospodářského růstu a konkurenceschopnosti a že jejich význam omezuje nedostatek průmyslových a uživatelských dat v EU. EHSV souhlasí s návrhem Komise tuto problematiku řešit a zlepšit meziodvětvové využívání a sdílení dat a přístup k nim prostřednictvím společných datových prostorů v přísném souladu s normami obecného nařízení o ochraně osobních údajů, u nichž by se uplatňoval společný soubor technických a právních předpisů a norem, a prostřednictvím doplňkových opatření. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV se domnívá, že strategie pro data bude mít klíčový význam pro podporu technologické suverenity EU, která zaručí bezpečné a zabezpečené sdílení dat a přístup k nim, a to s cílem posílit kontrolu Evropanů nad svými údaji a umožnit jednotlivcům a podnikům využívat přínosů. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV souhlasí s tím, že odvětvový přístup k přístupu k údajům je nejvhodnější pro zaměření konkrétních řešení, jež se mohou zabývat zvláštnostmi a selháními trhu v každém odvětví a současně zajistí nejsilnější záruky na ochranu spotřebitele (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV sdílí obavy Komise ohledně toho, že schopnost EU využívat a sdílet data je omezena významnými problémy informačních systémů s interoperabilitou. Krize COVID-19 ukázala, že kompletní datové ekosystémy jsou potřebné i užitečné, neboť data nejsou vázána na hranice konkrétních odvětví, přičemž je nutné nalézt řešení pro bezpečnost jednotlivců (např. geolokalizace a údaje o zdravotním stavu) a zabránit silům. V oblasti zdravotní péče by výzkumní pracovníci mohli využívat data shromažďovaná v různých odvětvích, která jsou důležitá pro veřejné zdraví, s cílem urychlit vývoj přípravků a lépe porozumět onemocněním. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV souhlasí s tím, že inovace založené na datech omezuje nedostatek dovedností, nedostatek datově gramotných pracovníků v EU a nízká digitální gramotnost. EHSV vítá cíl strategie, jímž je vytvoření „společného evropského datového prostoru pro dovednosti“, a nadcházející aktualizaci akčního plánu digitálního vzdělávání vypracovaného Komisí. |
| --- | --- |

2.6

3.   Rozvoj rámce EU pro data: obecné připomínky

Pokud jde o další rozvoj rámce EU pro data, EHSV poukazuje na zásadní otázku etiky. Studie Etika dat velkého objemu (6), kterou zadal EHSV v roce 2016, se touto otázkou zabývá z několika úhlů: uvědomělost, kontrola, důvěra, vlastnictví, dohled a bezpečnost, digitální identita, na míru přizpůsobená skutečnost, deanonymizace, digitální propast a soukromí, přičemž zohledňuje potřebu soukromí a sebeurčení ze strany jednotlivců. EHSV doporučuje zvážit tyto aspekty coby hlavní zásady pro jakékoli politiky.

3.1   Normy v oblasti ochrany údajů

| 3.1.1 | EHSV vyzývá Komisi, aby zdůraznila, že data by měla zůstat pod kontrolou jednotlivců, neboť shromažďování a sdílení dat má dopady na jejich soukromí a rovnost. Meziodvětvové používání dat poskytuje podnikům vstupy do jejich stávajících procesů a umožňuje jim tyto procesy zkvalitňovat, efektivněji zprostředkovává úhly pohledu a nabízí spotřebitelům nové, personalizované produkty a zkušenosti. Uživatelská data zejména pomáhají hlouběji pochopit přirozené vlastnosti, potřeby a chování, které anonymizovaná data nezachycují, přičemž mají pozitivní vedlejší účinky, jež překračují rámec odvětví, v němž byla data původně vytvořena. Například ve finančním sektoru by meziodvětvové sdílení dat mohlo zlepšit analýzu rizik a predikci peněžních toků, odhalovat podvody, posilovat schopnost jednotlivců řešit nadměrné zadlužení, podporovat finanční začlenění a vzdělávání. Personalizace nicméně může vést ke vzniku rizik pro zranitelné spotřebitele, například k diskriminaci, zneužití a manipulaci. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Komise by se měla zabývat nedostatečným a roztříštěným prováděním obecného nařízení o ochraně osobních údajů, rozdílnými právními výklady a nedostatečnými zdroji úřadů pro ochranu osobních údajů. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů, jehož návrh byl vypracován v roce 2012, hlasování o něm proběhlo v roce 2016 a schváleno bylo v roce 2018, není vhodné k řešení navrhovaného rámce. EHSV doporučuje, aby Komise obecné nařízení o ochraně osobních údajů vhodně aktualizovala a aby provedla posouzení dopadů, neboť toto nařízení musí fungovat společně s novým přístupem týkajícím se společných datových prostorů. Výbor rovněž vyzývá Komisi, aby v obecném nařízení o ochraně osobních údajů odstranila omezení práv na přenositelnost údajů. Tato práva byla stanovena v době, kdy se služeb změny poskytovatele využívalo zpravidla jednou, zatímco v současnosti jsou data opětovně používána mnohokrát a v reálném čase. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Ačkoli se EHSV domnívá, že navržené nástroje by mohly pomoci jednotlivcům „rozhodnout, co se bude s jejich daty dít“ (7), aby se snížila právní nejistota, měla by Komise ve strategii definovat možnost, kterou doporučuje pro pojem vlastnictví údajů, s cílem obecně upřesnit, kdo vlastní data a například co to je a co se s těmito daty stane v případech, kdy jsou vytvářena domácími spotřebiči internetu věcí. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Je třeba objasnit, že existuje rozdíl mezi právy na údaje pro jednotlivce a vlastnictvím údajů. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Vzhledem k tomu, že poskytnutí údajů výměnou za služby zdarma odpovídá druhu platby, EHSV vyzývá Komisi, aby uvedla, na který text nebo kritéria se odvolává při zmínce o „veřejném zájmu“, a aby vysvětlila, jaký je jeho účel v této oblasti. Výbor také doporučuje, aby Komise definovala darování údajů bez přímé odměny (neboli „datový altruismus“) a aby zajistila vhodná opatření, která zabrání subjektům shromažďujícím údaje v tom, aby neplnily své povinnosti. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Odpovědný rámec pro sdílení dat

| 3.2.1 | Komise by měla upřesnit, jakým způsobem hodlá poskytnout jednotlivcům vodítko, aby porozuměli, jak jejich „osobní datové prostory“ fungují. Bez tohoto povědomí bude právo jednotlivců na přístup k těmto prostorům postrádat smysl a prosazování návrhu nebude účinné a oslabí cíle, které má strategie podpořit. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EU uznala, že je zapotřebí práva na sdílení dat, a zavedla praktické mechanismy v konkrétních odvětvových iniciativách, například pro poskytovatele služeb zpracování údajů (nařízení o volném pohybu údajů (8)) a data uchovávaná v platebních účtech (PSD2 (9)). Ale s výjimkou několika konkrétních případů jednotlivci (uživatelé dat, spotřebitelé, občané) postrádají dovednosti, gramotnost a nástroje, aby si nárokovali přístup ke svým osobním a neosobním údajům nebo je snadno a efektivně sdíleli. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Aby se zvýšila přenositelnost a uplatňovaly se „přísnější požadavky na rozhraní pro přístup k údajům v reálném čase“, zabezpečily osobní datové prostory a zajistilo, že poskytovatelé budou jednat jako „neutrální zprostředkovatelé“ (10), EHSV upozorňuje Komisi na případy použití pro mechanismy bezpečného sdílení, jako jsou systémy pro osobní digitální identifikaci, jež by soukromé a veřejné organizace mohly přijmout a rozšířit za účelem zrychleného meziodvětvového sdílení dat. Aplikace pro elektronickou identifikaci ve finančním odvětví, jako je Itsme (mobilní totožnost pro digitální transakce), nabízejí případy úspěšného, vzájemně přínosného použití, a to i mezi bankami a mobilními operátory. Vytvářejí významnou hodnotu pro podniky (úspora nákladů, vyšší objem prodeje, nižší počet případů podvodů a krádeží totožnosti), nabízejí více možností, zachovávají soukromí uživatelů, zvyšují důvěru spotřebitelů, poskytují jednotlivcům spolehlivá opatření pro ověření a nástroje ke správě jejich práv a pro výkon kontroly a umožňují bezpečné, praktické a časově efektivní digitální procesy, jako je onboarding. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV upozorňuje Komisi na zkušenosti s druhou směrnicí o platebních službách (umožňující poskytovatelům z řad třetích osob používat na základě souhlasu spotřebitelů údaje bank o spotřebitelích za účelem inovací) a další případy použití (např. používání dat geolokalizace a údajů o transakcích), jež se mohou stát inspirací pro obecnější rámec pro sdílení dat. Tyto zásady by měly být uplatňovány rovnoměrně napříč odvětvími a v podobném časovém rámci, aby byly zaručeny rovné podmínky pro různé účastníky trhu. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EU by měla vycházet z obecného nařízení o ochraně osobních údajů a umožnit meziodvětvové sdílení uživatelských dat a navýšit počet stávajících iniciativ v různých odvětvích s cílem usnadnit bezpečné sdílení dat a zajistit výhody jednotlivcům a hodnotu podnikům. Konečným uživatelům by tak mělo být zaručeno právo požadovat, aby jejich poskytnuté (vložené údaje, např. jméno a adresa) a zaznamenané osobní údaje (např. geolokalizace) byly přímo předávány od jednoho držitele dat jinému standardizovaným způsobem využívajícím rozhraní pro programování aplikací v reálném čase (11). Uživatel by například mohl požádat službu Spotify, aby poskytla službě Deezer přístup k seznamu skladeb, který poslouchal. Poskytlo by to jistotu, že budou zajištěny zásady obecného nařízení o ochraně osobních údajů týkající se soukromí, uživatelé budou mít možnost udržet si plnou kontrolu nad procesem a využívat hodnoty svých údajů, bude zajištěna skutečná efektivita, dynamika, včasnost a transparentnost práva na přenositelnost osobních údajů a že tatáž zásada bude uplatňována i u určitých neosobních údajů. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Jak společnosti, tak i uživatelé by měli mít možnost bezpečně sdílet své údaje nezávisle na tom, kdo je shromáždil, a určovat, s kým jsou údaje sdíleny a jak jsou sdílené údaje používány. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Systém společných datových prostor a jejich fungování by z hlediska kvality měl být na úrovni veřejného rejstříku; poskytovatelé dat by měli sami zajistit bezproblémovou kvalitu dat a měli by zaručit nepřetržitost infrastruktury. Tito „správci dat“ by neměli vytvářet překážky pro sdílení dat, ale naopak jej podporovat. Má to rozhodující význam pro spolehlivou, bezproblémovou správu dat a dostupnost vysoce kvalitních dat. EHSV konstatuje, že strategie neklade důraz na kvalitu dat, jež si zasluhuje upřesnění. Mimoto EHSV doporučuje, aby byly pro všechny podniky bez ohledu na jejich velikost stanoveny minimální povinnosti týkající se zaručování kvality dat a práv jednotlivců. Vzhledem k tomu, že zajišťování kvality dat může být nákladné a ne všechny zainteresované strany mají přístup k požadovaným technologiím, by tato minimální kritéria měla být určena tak, aby je mohly splnit všechny podniky, zejména podniky malé a střední. Pro ty totiž může být dodržení těchto kritérií obtížné, poněvadž mají omezené zdroje, a je třeba je podpořit, aby jim nevznikly nadměrné náklady (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Platformy založené na datech jsou nejcennějšími podniky, neboť mají v rámci digitálních trhů strategický význam a disponují oligopolní kontrolou nad konkrétními datovými soubory. Nicméně omezená dostupnost dat pro podniky v EU omezuje rozsah, v němž mohou data využívat k rozvoji inovací. Pro digitální trhy je typické, že vítěz bere vše, což znamená, že několik velkých podniků ovládá uzly, v nichž se kříží elektronické toky dat, a proto mají k dispozici informace, jež jsou jiným poskytovatelům nedostupné. I tam, kde jsou datové soubory rozšířeny ve větším měřítku, bývají zřídka kdy dostupné za hranicemi odvětví, což omezuje příležitosti odvětví a jiných subjektů k meziodvětvovým inovacím. Jelikož žádná platforma nemusí vytvářet datovou skupinu, nemohou koneční uživatelé data, jež vytvářejí napříč odvětvími, kombinovat ani provádět jejich agregaci. Výbor naléhavě vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jak zlepšit kontrolu podnikatelských uživatelů a jednotlivců nad svými daty, přičemž systémové platformy (velká technologická společnost) je třeba řešit přednostně. Rovněž navrhuje vytvořit platformu podporovanou Evropskou unií, jež by centralizovala a agregovala veškerá veřejná data v EU dostupná na trhu pro společnosti, které si takovou službu vyžádají. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Správa datových prostor

| 3.3.1 | EHSV navrhuje následující kritéria ke správě odvětvových datových prostorů. Zaprvé, zásah v podobě přístupu k údajům by měl reagovat na selhání trhu vedoucí k vyšším spotřebitelským cenám, menší možnosti výběru pro spotřebitele a méně inovacím. Zadruhé, přístup k údajům musí podporovat rozvoj inovací zaměřených na spotřebitele. Zatřetí, provozovatelé zpracovávající osobní údaje by měli dodržovat přísné normy bezpečnosti a zabezpečení údajů. Začtvrté, jednotlivcům je třeba nabídnout technická řešení pro kontrolu a správu toků osobních informací. Zapáté, jednotlivci by měli mít možnost nesouhlasit se sdílením svých osobních údajů a získat přístup k opravným prostředkům, nejsou-li zásady dodržovány (EHSV podporuje zásadu „člověk ve velení“). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Ne všechna data by měla být veřejně přístupná. Na data týkající se vztahů mezi podniky, vztahů mezi podniky a spotřebiteli, mezi podniky a veřejnou správou či mezi mou osobou a podniky by se měla vztahovat různá pravidla. Odvozená data je třeba chránit a přístup k nim a jejich předávání by neměly být nařízeny. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Sdílení dat napříč datovými prostory bude zahrnovat smíšené datové soubory (osobní i neosobní údaje) např. v prostorech pro zdravotnictví a finanční služby. Pro shromažďování a používání citlivých a osobních údajů pro účely dohledu či lokalizace je třeba vyžádat si souhlas jednotlivce. Záruky by měly zajistit, aby kombinace datových polí osobních údajů (např. finanční informace a informace týkající se zdraví) nevedla k efektu zakonzervování stávajícího stavu, zneužití ani diskriminace, pokud jde například o přístup jednotlivce k zaměstnání. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Zúčastněné strany (společnosti a jednotlivci) postrádají přístup k mechanismům identifikace, ověření a povolení, které umožňují předávání dat s ochranou soukromí, zejména ve zdravotnictví, a znalost těchto mechanismů, což brání sdílení dat. EHSV doporučuje vytvořit a používat společný datový soubor v oblasti zdravotní péče podobný evropskému jednotnému elektronickému formátu. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Je třeba stanovit podmínky přístupu třetích stran k datům za účelem výzkumu a vývoje. Pokud například výzkumní pracovníci v oblasti zdraví a odbory městského úřadu používají volně přístupná data, měli by dodržovat obecné nařízení o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | EHSV zdůrazňuje, že ne všechny společnosti jsou digitalizované (tj. v tradičních odvětvích a mnoho evropských malých a středních podnicích), a proto ne všechny společnosti mají prospěch z hodnoty dat, což znamená, že jsou rovné podmínky na jednotném trhu ovlivněny. Dobrovolné sdílení údajů je dobrým, avšak nedostatečným nástrojem k zajištění rovného přístupu k datům. Komise by se touto nedostatečnou rovnováhou mezi digitalizovanými a nedigitalizovanými společnostmi a mezi velkými a malými společnostmi měla zabývat. Strategie EU pro malé a střední podniky a průmyslová strategie jsou dobrým bodem, kde začít. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | EHSV zdůrazňuje, že i přes pokrok EU směrem ke konvergenci není její jednotný digitální trh zdaleka homogenní: jeho pravidla zůstávají roztříštěná. Pro společnosti je proto obtížné a neefektivní vyrovnat se a konkurovat svým americkým a čínským protějškům, které jsou řízeny skutečně jednotným regulačním rámcem a jež své evropské konkurenty skupují, jak vidíme na příkladu společností Skype a Booking.com. Zakladatelé začínajících podniků z EU se nakonec přesunou do USA nebo na trhy vstřícnější pro podniky, aby využívali výhod větších jednotných trhů a nadstandardní rizikový kapitál. Má-li být společná infrastruktura podporující datové prostory účinná, měla by také odrážet vícejazyčnou povahu jednotného trhu (13). |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Financování

| 3.4.1 | Strategie navrhuje financování ve výši 4–6 miliard EUR, přičemž se v tomto rámci očekávají společné investice členských států EU i průmyslu. Komise by měla vyjasnit, jakým způsobem hodlá uvolňovat finanční prostředky, a stanovit jasná kritéria s cílem zajistit a vyhodnotit jejich spravedlivé přidělování. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Aby se zajistil dostatečný objem soukromých investic a pokračování stávajících služeb poskytovaných mnoha podnikům v EU, je podle Výboru nezbytné zachovat účast zahraničních poskytovatelů v projektu (v souladu s předpisy EU). Klíčový význam má i financování z veřejných zdrojů například prostřednictvím programů Horizont Evropa a Digitální Evropa. Nicméně rozpočet EU bude stanoven v závislosti na rozpočtových prioritách s ohledem na proces oživení a oproti prvnímu návrhu, který Komise předložila v květnu, byl snížen. Je třeba upozornit zejména na to, že celkové prostředky vyčleněné na evropské klíčové strategické digitální kapacity byly sice ve srovnání s předcházejícím víceletým finančním rámcem navýšeny, rozpočet programu Digitální Evropa se však snížil z 8,2 miliardy EUR na 6,76 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Odstranění nedostatku dovedností

| 3.5.1 | Hospodářská krize může vést ke změnám v hierarchii pracovních míst považovaných za užitečná pro společenství, pravděpodobně však nesníží potřebu technických dovedností. Automatizace může vést k nové definici pracovních míst a úkolů (které budou vyžadovat více sociálních dovedností) a k hromadnému převádění zaměstnanců do jiných profesí spíše než k hromadné nezaměstnanosti (14). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Pokud jde o pracovní místa spojená s daty velkého objemu, zdá se, že budou nejvíce vyžadovány tyto dovednosti (15): analytické dovednosti, vizualizace dat, obeznámenost s obchodními nástroji a nástroji pro data velkého objemu, programování, řešení problémů, strukturovaný dotazovací jazyk (SQL), vytěžování údajů, obeznámenost s technologiemi, veřejným cloudem a hybridními cloudy a praktické zkušenosti. Některé z nich lze vyučovat ve školách, jiné je třeba získat a rozvíjet během celého života pomocí celoživotního přístupu a prostřednictvím nepřetržitého, neformálního a informálního učení (16). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Protože vzdělávání zůstává ve vnitrostátní pravomoci, EHSV vyzývá Komisi, aby za účelem využití této příležitosti vybídla členské státy k přijetí důraznějších politik, které zlepší digitální gramotnost, budou se zabývat nedostatkem digitálních dovedností a zaměří se na ně s cílem řešit nerovnosti napříč EU a sníží ztrátu know-how. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EU by měla do hloubky nově koncipovat programy odborné přípravy a vzdělávání. Předměty STEM (17) nejsou až příliš často dostatečně začleněny do školních osnov na všech úrovních vzdělávání. To má dopad zejména na ženy, což Komise navzdory doporučením své předsedkyně k rovnosti žen a mužů (18) nezdůrazňuje. V této oblasti EHSV považuje rámec digitálních kompetencí pro občany (19) za užitečný nástroj, který by se měl obecněji podporovat a provádět. Vybízíme Komisi, aby vyzvala členské státy, aby iniciativy v tomto rámci proaktivně zahájily a urychlily. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | EHSV navrhuje, aby Komise posílila úlohu spotřebitelských organizací, které jsou významné pro zajištění odborné přípravy a vzdělávání uživatelů a pro poskytování nezávislého poradenství, pokud jde o nástroje, jež mohou využít jednotlivci (např. jak získat informace o používání a sdílení dat, kdo má jejich údaje, jak se odvolat a podat stížnost). Za účelem zlepšení digitální gramotnosti by bylo možné rozšířit iniciativy, jako je například finský elektronický kurz Základy umělé inteligence (v současnosti dostupný zdarma pro všechny ve všech jazycích EU), na různé vzdělávací moduly. |
| --- | --- |

3.5.5

V Bruselu dne 18. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 20.

1

(2)  Úř. věst. C 14, 15.1.2020, s. 122.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  Ačkoli jsou si v rostoucí míře vědomi svých práv, je pro spotřebitele a občany stále obtížné zjistit, jak jsou jejich údaje používány a sdíleny různými organizacemi: 81 % Evropanů má pocit, že nad svými údaji mají jen částečnou nebo vůbec žádnou kontrolu. Viz Eurobarometr (červen 2019), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Viz https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-europe-moment-repair-prepare-next-generation.pdf (strana 9 a 10).

5

(6)  Viz studie EHSV The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in the EU policy context (Etika dat velkého objemu – vyvážení ekonomických přínosů a etických otázek spojených s daty velkého objemu v kontextu politik EU) (2017).

6

The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in the EU policy context

(7)  Nástroje, jako jsou „nástroje pro správu souhlasu, aplikace správy osobních údajů, včetně plně decentralizovaných řešení“, jsou vhodnými nástroji. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 10.

7

(8)  Nařízení o volném toku údajů: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en.

8

(9)  Druhá směrnice o platebních službách: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_cs

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, s. 20.

10

(11)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 238.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou 11.

12

(13)  Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 119.

13

(14)  Za každé pracovní místo, které v budoucnosti zanikne v důsledku digitalizace, by mohlo být vytvořeno 3,7 nového pracovního místa. Viz https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; viz stanovisko EHSV TEN/705 (viz strana 77 v tomto čísle Úředního věstníku), Úř. věst C 13, 15.1.2016, s. 161.

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land „Big“ Data Jobs in 2020 (10 nejžádanějších dovedností v oblasti dat velkého objemu pro získání práce v této oblasti v roce 2020) (blog upGrad, 24. prosince 2019), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land „Big“ Data Jobs in 2020 (10 nejžádanějších dovedností v oblasti dat velkého objemu pro získání práce v této oblasti v roce 2020)

(16)  Viz poznámka pod čarou 2.

16

(17)  Přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika.

17

(18)  Stanovisko EHSV TEN/705 (viz strana 77 v tomto čísle Úředního věstníku).

18

(19)  Vědecké středisko EU, DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (DigComp: Rámec digitálních kompetencí pro občany) (Evropská komise), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (DigComp: Rámec digitálních kompetencí pro občany)

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/296

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se Francie zmocňuje k jednání o dohodě, kterou se doplňuje její stávající dvoustranná smlouva se Spojeným královstvím o výstavbě a provozu pevného spojení v Lamanšském průlivu soukromými koncesionáři“

[COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD)]

(2020/C 429/39)

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 14.9.2020
  Rada, 27.7.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 2 odst. 1 a čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 16.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | přijato jednomyslně |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 14.9.2020

Rada, 27.7.2020

Právní základ

čl. 2 odst. 1 a čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato na plenárním zasedání

16.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

přijato jednomyslně

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 554. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16., 17. a 18. září 2020 (jednání dne 16. září), jednomyslně zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 429/297

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice (EU) 2016/798, pokud jde o uplatňování pravidel bezpečnosti a interoperability železnic na pevné spojení v Lamanšském průlivu“

[COM(2020) 623 final - 2020/0161 (COD)]

(2020/C 429/40)

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 14.9.2020
  Rada, 4.8.2020 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 16.9.2020 |
| Plenární zasedání č. | 554 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | přijato jednomyslně |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 14.9.2020

Rada, 4.8.2020

Právní základ

čl. 91 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato na plenárním zasedání

16.9.2020

Plenární zasedání č.

554

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

přijato jednomyslně

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 554. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16., 17. a 18. září 2020 (jednání dne 16. září), jednomyslně zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 16. září 2020.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---