# Eiropas Savienības C 181/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 181 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 23. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 181

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 23. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2005/C 181/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2005/C 181/2 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 181/3 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3762 — Apax/Travelex) (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 181/4 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3764 — Belgacom/Swisscom/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 181/5 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3783 — TPG/British Vita) (
  1
  ) | 12 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja |
| 2005/C 181/6 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (COM(2004)835 galīgā redakcija) | 13 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2005/C 181/1

Euro maiņas kurss

1

2005/C 181/2

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

2

2005/C 181/3

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3762 — Apax/Travelex) (
  1
  )

1

10

2005/C 181/4

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3764 — Belgacom/Swisscom/JV) (
  1
  )

1

11

2005/C 181/5

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3783 — TPG/British Vita) (
  1
  )

1

12

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja

2005/C 181/6

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (COM(2004)835 galīgā redakcija)

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 22. jūlijs

(2005/C 181/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2143 |
| JPY | Japānas jēna | 134,98 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4615 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,69510 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4528 |
| CHF | Šveices franks | 1,5635 |
| ISK | Islandes krona | 78,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9740 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9560 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5738 |
| CZK | Čehijas krona | 30,208 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 245,73 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1145 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5515 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,49 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,900 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6286 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5859 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4779 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4385 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7697 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0172 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 236,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,0117 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,8493 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3000 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 882,53 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,590 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,788 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,7400 |
| THB | Taizemes bats | 50,238 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2143

JPY

Japānas jēna

134,98

DKK

Dānijas krona

7,4615

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,69510

SEK

Zviedrijas krona

9,4528

CHF

Šveices franks

1,5635

ISK

Islandes krona

78,50

NOK

Norvēģijas krona

7,9740

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9560

CYP

Kipras mārciņa

0,5738

CZK

Čehijas krona

30,208

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

245,73

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

4,1145

RON

Rumānijas leja

3,5515

SIT

Slovēnijas tolērs

239,49

SKK

Slovākijas krona

38,900

TRY

Turcijas lira

1,6286

AUD

Austrālijas dolārs

1,5859

CAD

Kanādas dolārs

1,4779

HKD

Hongkongas dolārs

9,4385

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7697

SGD

Singapūras dolārs

2,0172

KRW

Dienvidkorejas vons

1 236,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,0117

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,8493

HRK

Horvātijas kuna

7,3000

IDR

Indonēzijas rūpija

11 882,53

MYR

Malaizijas ringits

4,590

PHP

Filipīnu peso

67,788

RUB

Krievijas rublis

34,7400

THB

Taizemes bats

50,238

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/2

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(2005/C 181/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Atbalsta Nr.: XS 23/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Molīze

Atbalsta shēmas nosaukums: Molīzes 2000. — 2006. gada darbības programmas 4.1.3. pasākums: Atbalsts nekustamo īpašumu izpirkumnomai ražošanas darbību paplašināšanai.

Juridiskais pamats:

| | Decisione C(2000) 2371 dell'8.8.2000 della Commissione europea; |
| --- | --- |

Decisione C(2000) 2371 dell'8.8.2000 della Commissione europea;

| | regolamento CE n. 70 del 2.1.2001; |
| --- | --- |

regolamento CE n. 70 del 2.1.2001;

| | decreto legislativo n. 123 del 31.3.1998; |
| --- | --- |

decreto legislativo n. 123 del 31.3.1998;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653; |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1530; |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1530;

| | delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1571. |
| --- | --- |

delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1571.

Shēmas paredzamās gada izmaksas: 14 269 204,00 euro līdz 31.12.2006.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsta maksimālā intensitāte apgabalos, kas ir tiesīgi uz atbrīvojumu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ir noteikta 20 % apjomā no neto atbalsta ekvivalenta plus 10 % no bruto atbalsta ekvivalenta. Pārējos reģionos, kas neatbilst EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, atbalsta maksimālā intensitāte ir paredzēta 15 % apmērā no bruto atbalsta ekvivalenta mazajiem uzņēmumiem un 7,5 % apmērā no bruto atbalsta ekvivalenta vidējiem uzņēmumiem.

Piešķiršanas datums: No 1.12.2002.

Shēmas ilgums: 31.12.2006.

Atbalsta mērķis: Atbalstu piešķir kā iemaksas izpirkumnomas maksājumiem, iegādājoties nekustamos īpašumus ražošanas paplašināšanai.

Ieguldījums, uz kuru attiecas atbalsts, nepārsniedz 1 549 370,69 euro.

Atbalsta maksājumi tiek piešķirti atbilstoši izmaksām, ko atbalstu saņemošie uzņēmumi maksā līzinga sabiedrībām par noslēgtajiem nekustamā īpašuma izpirkumnomas līgumiem atbilstoši izveidotajiem atmaksas plāniem, kuru priekšmets ir jau esošas vai ceļamas ēkas, kuru būvi veic līzinga sabiedrības.

Atbalsts ir paredzēts šādiem izmaksu veidiem

“APBŪVES GABALI”; šis izmaksu veids attiecas tikai uz ēku būvi, kas ir izpirkumnomas līguma priekšmets. Šie apbūves gabali drīkst pārsniegt attiecīgās ēkas platību (kvadrātmetros) ne vairāk kā par 30 %, un to vērtība nedrīkst pārsniegt 10 % no summas, kas paredzēta “Celtniecības darbu” un “Vispārējo iekārtu” atbalstāmo izmaksu segšanai;

“CELTNIECĪBAS DARBI”; šis izmaksu veids attiecas uz būvniecības izmaksām vai ēku iegādes izmaksām, kas ir izpirkumnomas līguma priekšmets;

“VISPĀRĒJAS IEKĀRTAS”; šis izmaksu veids attiecas uz ūdens apgādes iekārtām, elektroiekārtām, apkures iekārtām, drošības ierīcēm, ugunsdrošības ierīcēm, attīrīšanas iekārtām, kondicionēšanas iekārtām un/ vai saspiestā gaisa iekārtām, kas nepieciešamas vietējam uzņēmumam, kurš ir ieinteresēts ieguldījumu piesaistē, un kas ir izpirkumnomas līguma priekšmets;

“TEHNISKĀS IZMAKSAS”; šis izmaksu veids attiecas uz plānošanu, darbu vadību, likumā paredzēto kontroles darbību veikšanu un ēku licenču nodevām, kas ir izpirkumnomas līguma priekšmets, nepārsniedzot 5 % no citām izmaksām, kurām ir paredzēts atbalsts.

Tautsaimniecības nozares: Kalnrūpniecības un pārstrādes rūpniecības nozarēs darbojošies mazie un vidējie uzņēmumi atbilstoši “1991. gada tautsaimniecības nozaru ISTAT sistemātikas” C un D nodaļām, ievērojot izņēmumus un ierobežojumus, kas paredzēti Kopienas direktīvās attiecībā uz tērauda rūpniecības, kuģubūves, sintētisko šķiedru rūpniecības, auto rūpniecības un satiksmes nozarēm.

Palīdzība neattiecas uz uzņēmumiem, kuru darbība ir saistīta ar tādu izstrādājumu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību, kas noteikti EK Līguma I pielikumā.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Molise |
| --- |
| Assessorato alle Attività produttive |
| Settore Industria |
| Via Roma 84 |
| I-86100 Campobasso |
| Tālrunis: (0874) 429840 |
| Fakss: (0874) 429854 |

Regione Molise

Assessorato alle Attività produttive

Settore Industria

Via Roma 84

I-86100 Campobasso

Tālrunis: (0874) 429840

Fakss: (0874) 429854

Cita informācija: Izpirkumnomas līgumus slēdz ar līzinga sabiedrībām, kurām ir atļauja darboties Molīzes reģionā un kurām ar to ir noslēgti līgumi.

Nekustamajiem īpašumiem, uz kuriem attiecas ieguldījumi, ir jāatbilst pilsētplānošanas noteikumiem.

Atbalsta Nr: XS32/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Kalabrija

Atbalsta shēmas nosaukums: Stimuli saskaņā ar 31.a pantu reģiona likumā Nr. 7/2001, kas aizstāts ar reģiona likuma Nr. 36/2001 10. pantu

Juridiskais pamats:

| — | Decreto Legislativo 31.03.98, n. 112, artt 15 e 19; |
| --- | --- |

—

Decreto Legislativo 31.03.98, n. 112, artt 15 e 19;

| — | Decreto Legislativo 31.03.98, n. 123; |
| --- | --- |

—

Decreto Legislativo 31.03.98, n. 123;

| — | Regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione del 12.01.2001; |
| --- | --- |

—

Regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione del 12.01.2001;

| — | Legge Regione Calabria del 2.5.2001, n. 7, art. 31 bis, come sostituito dall'art. 10 della L.R. n. 36/2001 e Delibera Giunta regionale n. 633 del 17/7/2002 |
| --- | --- |

—

Legge Regione Calabria del 2.5.2001, n. 7, art. 31 bis, come sostituito dall'art. 10 della L.R. n. 36/2001 e Delibera Giunta regionale n. 633 del 17/7/2002

Shēmai paredzētie gada izdevumi: 4 131 655,20 euro

Atbalsta maksimālā intensitāte: Subsīdija procentiem ar atbalsta intensitāti, kas nepārsniedz 10 % bruto.

Īstenošanas datums:

Shēmas ilgums: 31.12.2006.g.

Atbalsta mērķis: Atbalsts ir saskaņā ar piešķiramajiem atbalstiem, kas minēti Regulas EK 70/2001 3. un 4. pantā.

Tautsaimniecības nozare(-s): Amatniecības uzņēmumi un MVU ar izslēgumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Kopienas normatīvajos aktos.

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Calabria (sede legale) |
| --- |
| Via Massara, n. 2 |
| 88100 Catanzaro |

Regione Calabria (sede legale)

Via Massara, n. 2

88100 Catanzaro

Atbalsts Nr.: XS 47/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Veneto

Atbalsta shēmas nosaukums: Tirdzniecības veicināšanas un pilsētu vēsturisko centru atdzīvināšanas atbalsts — B pasākums

Juridiskais pamats: Decreto legislativo 31 marzo 1998, n. 114 — Legge regionale 9 agosto 1999, n. 37 e successive modificazioni ed integrazioni — Legge 443/85 — Legge regionale n. 67/87 — DPR n. 288/2001.

Shēmas paredzamās gada izmaksas: 2001. — 2002.: 2. mērķis: 857 800 euro; pakāpeniska samazināšana: 323 800 euro

2003.: 2. mērķis 407 437 euro; pakāpeniska samazināšana 131 023 euro

Budžeta līdzekļu noteikšana nākamajiem gadiem vēl ir pāragra.

N.B.: 1.4. pasākumu veido A pasākums (infrastruktūras) un B pasākums (atbalsta shēma), tādējādi budžeta līdzekļiem nosauktā summa tiek lēsta ap 10 % apmērā no paredzētās kopsummas.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Līdz 15 % no investīciju izmaksām, līdz 50 % konsultāciju un citu pakalpojumu un darbību gadījumā.

Piešķiršanas datums: Atbalstu var saņemt tikai par izdevumiem, sākot no palīdzības pieprasījuma iesniegšanas brīža atbilstoši nolikumā norādītajam termiņam.

Shēmas ilgums: 31.12.2006., otrais mērķis — 31.12.2005. Pakāpeniska samazināšana.

Atbalsta mērķis: Atbalsts ir paredzēts maziem tirdzniecības uzņēmumiem, daudznozaru uzņēmumiem, ja tie atbilst “maza tirdzniecības uzņēmuma” definīcijai, un tradicionālajiem amatniecības uzņēmumiem, parasti mākslas jomā personisko pakalpojumu jomā.

Palīdzību var piešķirt ražošanas telpām (modernizācijai, pārstrukturēšanai, paplašināšanai) un iekārtām un aprīkojumam (iegādei, atjaunošanai, paplašināšanai).

Tautsaimniecības nozares: Mazumtirdzniecība un pakalpojumi.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Veneto |
| --- |
| Palazzo Balbi |
| Dorsoduro 3901, VE |

Regione Veneto

Palazzo Balbi

Dorsoduro 3901, VE

Autorità di gestione

| Regione Veneto |
| --- |
| Direzione Programmi comunitari |
| S. Croce 1187, VE |

Regione Veneto

Direzione Programmi comunitari

S. Croce 1187, VE

Par pārvaldi un īstenošanu atbild

| Regione Veneto |
| --- |
| Direzione commercio |
| Cannaregio 2268, VE |

Regione Veneto

Direzione commercio

Cannaregio 2268, VE

Atbalsta Nr.: XS 68/02

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Mursijas reģiona autonomais apgabals

Atbalsta shēmas nosaukums: Atbalsts sakaru pakalpojumu uzlabošanai un esošo sakaru infrastruktūru un tīklu pilnveidošanai, vai jaunu sakaru infrastruktūru un tīklu izstrādāšanai ar mērķi nodrošināt, lai uzņēmējdarbības parkos un zonās, kā arī intensīvas uzņēmējdarbības koncentrācijas apgabalos izvietotajiem uzņēmumiem būtu labāki konkurences apstākļi, kur izvērsties.

Juridiskais pamats: Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la Región de Murcia.

Resolución por la que se publican los anexos a la Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y la convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la región de Murcia

Plānotās ikgadējās izmaksas vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms: Kopējie plānotie izdevumi ir EUR 600 000.

Maksimālā atbalsta intensitāte: Privātiem uzņēmumiem ne vairāk kā 40 % dotācijas bruto ekvivalenta no pieļaujamajām izmaksām.

Īstenošanas datums: 16.5.2002.

Atbalsta shēmas termiņš: 15.10.2002.

Atbalsta mērķis: Izveidot regulatīvo bāzi un piešķirt atbalstus sakaru pakalpojumu uzlabošanai un esošo sakaru infrastruktūru un tīklu pilnveidošanai, vai jaunu sakaru infrastruktūru un tīklu izstrādāšanai ar mērķi nodrošināt, lai uzņēmējdarbības parkos un zonās, kā arī intensīvas uzņēmējdarbības koncentrācijas apgabalos izvietotajiem uzņēmumiem būtu vairāk konkurences apstākļu, kur izvērsties.

Attiecīgā(-s) tautsaimniecības nozare(-s): Rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| D. Patricio Valverde Megías |
| --- |
| Consejero de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio |
| c/ San Cristóbal, 6 |
| E-30071 Murcia — España |

D. Patricio Valverde Megías

Consejero de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio

c/ San Cristóbal, 6

E-30071 Murcia — España

Atbalsta Nr.: XS85/03

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: Velsa

Atbalsta shēmas nosaukums vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums: Wood Energy Business Scheme

Juridiskais pamats: 1967 Forestry Act, Section 3.2 and, more specifically, the 1979 Forestry Act, Sections 1.1 and 1.2

Saskaņā ar shēmu plānotie gada izdevumi vai kopējais uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta apjoms: Shēmas kopējā vērtība ir GBP 13,239 miljoni, no kuriem GBP 6,04 miljoni ir dotāciju atbalsts, kas jādara pieejams četros projekta gados (līdz 2007. gada marta beigām).

Gada izdevumus lēš šādus

Atbalsta maksimālā intensitāte: Bruto atbalsta intensitāte, kam jābūt saskaņā ar MVU paredzētajiem ierobežojumiem, kā noteikts 4. pantā — 15 % mazajiem uzņēmumiem, kā noteikts regulas I pielikumā (7,5 %, ja to piemēro vidējiem uzņēmumiem) neatbalstītajos apgabalos. Atbalsta maksimālā intensitāte būs 50 % (35 % + 15 %) 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta apgabalos un 30 % 87. panta 3. punkta apgabalos (reģionālā atbalsta intensitāte + 10 %).

Īstenošanas datums: 2003. gada augusta beigas

Shēmas vai individuālā atbalsta piešķīruma ilgums: Četri gadi līdz 2007. gada 31. martam

Atbalsta mērķis: MVU uzņēmējdarbības dažādošana un paplašināšana jaunā, uz kokmateriālu degvielas pamatotas atjaunojamas enerģijas nozarē Velsā. Atbalstu sniegs, lai palīdzētu iepirkt pamatlīdzekļus šādiem mērķiem: boileru uzstādīšana; pārstrādes iekārtu būve (koksnes smalcināšanai un žāvēšanai); slapjā karstuma sistēmu uzstādīšana dažos gadījumos (maksimālā dotācija ierobežota līdz 35 %); un apvienoto termoelektrocentrāļu būve.

Attiecīgā(-s) tautsaimniecības nozare(-s): Ražošana (jauni un esoši enerģijas piegādes uzņēmumi un siltuminženieri); mežsaimniecība (izmantojot maza diametra kokmateriālu pārdošanu); pārstrāde (malkas — koku vai zāģētavu koka atkritumu — smalcināšana un žāvēšana); vilkšana un pārvadāšana.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Paul Finch |
| --- |
| Forestry Commission |
| Victoria Terrace |
| Aberystwyth |
| Ceredigion, SY23 2DQ |
| Tālr.: 01970 625866 |

Paul Finch

Forestry Commission

Victoria Terrace

Aberystwyth

Ceredigion, SY23 2DQ

Tālr.: 01970 625866

Atbalsta Nr.: XS 92/03

Dalībvalsts: Vācija

Reģions: Saksija-Anhalte

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Vadlīnijas par atbalsta piešķiršanu konsultāciju pakalpojumu izmantošanai mazajos un vidējos uzņēmumos Saksijas-Anhaltes federālajā zemē — konsultāciju atbalsta shēma.

Juridiskais pamats: Mittelstandsfördergesetz des Landes Sachsen-Anhalt, vom 27. Juni 2001 (GVBl. LSA Nr. 27/2001)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 9.8.1991, MBl. LSA S. 721, zuletzt geändert durch RdErl. des MF vom 1.2.2001, MBl. LSA S. 241)

Paredzamās ikgadējās izmaksas saskaņā ar shēmu vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējais apjoms: EUR 2,5 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 % no attiecināmajām izmaksām

Shēmas vai individuālā atbalsta darbības termiņš: Līdz 2006. gada 31. decembrim.

Atbalsta mērķis: Atbalsts attiecas uz specifisku konsultāciju saņemšanu, kā rezultātā uzņēmumi iegūst jaunus impulsus un ierosmes turpmākai attīstībai un darba uzlabošanai. Atbalsts ir paredzēts konsultāciju izmaksu segšanai.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares: Visas tautsaimniecības nozares saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 1. panta 1. punktu.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Ministerium für Wirtschaft und Technologie des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- |
| Hasselbachstraße 4 |
| D-39104 Magdeburg |

Ministerium für Wirtschaft und Technologie des Landes Sachsen-Anhalt

Hasselbachstraße 4

D-39104 Magdeburg

Cita informācija: Atbalsta maksājumu saņēmējiem ir jāiesniedz Saksijas-Anhaltes budžeta likumā paredzētie standarta dokumenti, kas apliecina piešķirto atbalsta līdzekļu izlietojumu. Gada ziņojumā ir jāiekļauj atskaite par veikto pasākumu rezultātiem un atbalsta mērķu sasniegšanu.

Atbalsta numurs: XS94/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Trento autonomā province

Atbalsta shēmas: Pakalpojumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem — Nozares disciplīna (autotransports)

Juridiskais pamats: Legge Provinciale 12 luglio 1993 n. 17 e s.m.; relativo regolamento di attuazione approvata con delibera di Giunta provinciale n. 1664 di data 30 giugno 2000 e s.m., punto 1.1.3 “Disciplina settoriale”

Shēmā paredzētie ikgadējie izdevumi: ne vairāk kā 100 000 euro (ikgadējā budžeta dotācija)

Maksimālā atbalsta intensitāte: Nozaru atbalsta shēma, kas iekļauta atbalsta shēmā Nr. 280/98, paplašina atbalstu Nr. 292/00. Paziņošanas procedūra tika uzsākta 2000. gada 10. aprīlī, atsauces Nr. 580/2000-D304/ES/pc. Atļauja tika izsniegta ar 2001. gada 25. aprīļa vēstuli, atsauces Nr. SG (2001) D/288167. Attiecīgajā shēmā ir paredzēti dažādi atbalsta veidi.

Pirmās palīdzības pakalpojumi, virzīti uz uzņēmuma kompleksu vērtējumu, atbalstīti līdz 50 %.

Pamatpakalpojumi, kas piedāvā detalizētu analīzi par vienu vai vairākām saimniecības jomām, atbalstīti līdz 30 %.

Specializēti pakalpojumi, vērsti uz uzņēmuma attīstības nostiprināšanu, kas attiecas uz klātbūtni tirgū, organizatorisko un tehnoloģisko sakārtošanu, atbalstīti līdz 40 % izdevumu.

Specifiski pakalpojumi, kas saistīti ar stratēģiskiem virzieniem, kas noslēgti, sasniedzot provinces attīstības programmā paredzētos mērķus (uzņēmuma kvalitāte, jauni uzņēmējdarbības veidi, integrācija) un atbalstīti attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem ar subsīdijām līdz 50 %, vidējiem uzņēmumiem ar subsīdijām līdz 45 %.

Investīcijas (Regulas (EK) Nr. 70/2001 4. pants), ko veic mazo un vidējo uzņēmumu apvienības; mazo uzņēmumu apvienībai maksimālā intensitāte ir 15 %; vidējo uzņēmumu apvienībai — 7,5 %.

Īstenošanas datums: 2004. gada 1. janvāris.

Shēmas ilgums: No 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.

Atbalsta mērķis: atbalsts investīcijām/ konsultācijām MVU (mazajiem un vidējiem uzņēmumiem), kas darbojas kravu autopārvadājumu nozarē, veicot iznomāšanu, un MVU apvienības, kas darbojas kravu autopārvadājumu nozarē, veicot iznomāšanu.

Attiecīgā(-s) tautsaimniecības nozare(-s): kravu autopārvadājumi, veicot iznomāšanu.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Piazza Dante 15, |
| I-38100 Trento — Italia |
| Tālrunis: 040/3772422 |

Provincia Autonoma di Trento

Piazza Dante 15,

I-38100 Trento — Italia

Tālrunis: 040/3772422

Atbalsta numurs: XS95/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Trento autonomā province

Individuāla atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: C.T.A. Consorzio Trentino Autonoleggiatori (atrodas Trento, via Brennero 182).

Juridiskais pamats: Determinazione del Dirigente del Servizio Artigianato n. 313 del 7 agosto 2003 ai sensi della Legge provinciale 13 dicembre 1999, n. 6 “Interventi della Provincia autonoma di Trento per il sostegno dell'economia e della nuova imprenditorialità. Disciplina dei patti territoriali in modifica della legge provinciale 8 luglio 1996, n. 4 e disposizioni in materia di commercio”

Uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: Kopējais atbalsts EUR 112 500 apmērā, kas izmaksājams piecu gadu laikā.

Maksimālā atbalsta intensitāte:

| | 7,5 % no atbilstīgā ieguldījuma izdevumiem |
| --- | --- |

7,5 % no atbilstīgā ieguldījuma izdevumiem

| | paredzētais ieguldījums: EUR 1 964 122,04 |
| --- | --- |

paredzētais ieguldījums: EUR 1 964 122,04

| | ieguldījums, par kuru var saņemt atbalstu: EUR 1 500 000,00 |
| --- | --- |

ieguldījums, par kuru var saņemt atbalstu: EUR 1 500 000,00

| | atbalsta vērtība: eur 112 500,00 |
| --- | --- |

atbalsta vērtība: eur 112 500,00

Īstenošanas datums: Atbalsts tika piešķirts saskaņā ar Amatniecības dienesta vadītāja 2003. gada 7. augusta Lēmumu Nr. 313.

Individuālā atbalsta piešķīruma ilgums: Paredzētais pēdējā maksājuma datums: 2007. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Atbalsts pasažieru pārvadāšanas uzņēmumu apvienībai (automašīnu iznomātājiem) ieguldījumiem ēkā.

Attiecīgā(-s) tautsaimniecības nozare(-s): Transports

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Provincia Autonoma di Trento |
| --- |
| Servizio Artigianato |
| via Trener, 3 |
| 38100 Trento |

Provincia Autonoma di Trento

Servizio Artigianato

via Trener, 3

38100 Trento

Atbalsta Nr.: XS97/03

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: Anglijas ziemeļaustrumi

Atbalsta shēmas nosaukums vai uzņēmuma, kas saņem individuālo atbalstu, nosaukums: Komercdarbības paplašināšana uzņēmumā Tyne and Wear: Komercdarbības saite Tyne and Wear

Juridiskais pamats: Single Programme- Regional Development Agencies Act 1998

Business Link — Section 11(1) of the Industrial Development Act 1982

Saskaņā ar shēmu plānotie gada izdevumi vai kopējais uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta apjoms: Saskaņā ar shēmu plānotais valsts atbalsts ir šāds

ERAF — 2003.g. — GBP 1 097 350; 2004.g. -GBP 4 965 511; 2005.g. — GBP 4 873 364

Uzņēmējdarbības saikne — 2003 — 35 742; 2004 -GBP 584 772; 2005 — GBP 602 328

Vienotā programma — 2003.g. — GBP 269 301; 2004.g. — GBP 543 186; 2005.g. — GBP 662 857

Šis projekts atbildīs arī de minimis noteikumam. Iepriekš izklāstītais finansējums attiecas uz kopējo finansējumu abiem izņēmumiem. De minimis atbalsts nepārsniegs € 100 000 trīs gadu periodā.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Individuālie MVU saņems dotāciju līdz 50 % izmaksu par starpniecības konsultāciju atbalstu.

Īstenošanas datums:

Shēmas vai individuālā atbalsta piešķīruma ilgums: 2003. gada 4. augusts — 2005. gada 31. decembris

Atbalsta mērķis: Projekts sniegs dotācijas jauniem un esošiem uzņēmumiem, lai iepirktu identificētu konsultāciju atbalstu. Projekta sākotnējais posms ir diagnostiskais atbalsts, lai identificētu vajadzības (šis posms darbosies saskaņā ar de minimis noteikumu), kamēr otrais posms ir konsultāciju atbalsta piegāde MVU, izmantojot starpnieku partnerattiecības uzņēmumā Tyne and Wear. Šī otrā posma piegāde atbilst prasībām par atbalstu MVU, jo tas ir pakalpojums, ko sniedz ārējie konsultanti, un tāpēc ir atļauti augstākais 50 % konsultāciju atbalsta izmaksu.

Tautsaimniecības nozare: Visas attiecīgās rūpniecības nozares, neierobežojot īpašos noteikumus par valsts atbalstu dažās nozarēs — MVU bloka izņēmuma noteikumu 1. panta 2. punkts

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| ERAF kontaktpersona — Neil McGuinness |
| --- |
| European Programmes Secretariat |
| Government Office for the North East |
| Wellbar House |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| Tyne and Wear — NE1 4TD |

ERAF kontaktpersona — Neil McGuinness

European Programmes Secretariat

Government Office for the North East

Wellbar House

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

Tyne and Wear — NE1 4TD

| Sponsora kontaktpersona — John Scott |
| --- |
| Business Link Tyne and Wear |
| Business and Innovation Centre |
| Wearfield |
| Sunderland Enterprise Park (east) |
| Sunderland |
| Tyne and Wear |
| SR5 2TA |

Sponsora kontaktpersona — John Scott

Business Link Tyne and Wear

Business and Innovation Centre

Wearfield

Sunderland Enterprise Park (east)

Sunderland

Tyne and Wear

SR5 2TA

Atbalsta Nr.: XS 101/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Umbrija

Atbalsta shēmas nosaukums: Atbalsts reālo pakalpojumu iegādei — A) tip. — Pasākumi, kas vērsti uz kvalitātes, vides, drošības un ētikas pārvaldības sistēmu sertifikāciju

Tiesiskais pamats: Legge regionale 12 novembre 2002, n. 21; DGR 11 giugno 2003, n. 778.

Shēmai paredzētie gada izdevumi: vidēji 900 000,00 EUR gadā.

Atbalsta maksimāli pieļaujamā intensitāte: 50 % gada izdevumu.

Piemērošanas datums: konkursa sludinājuma publicēšanas diena: 2003. gada 9. jūlijs. Atbalstus piešķirs pēc atbilstoša pieprasījuma iesniegšanas no MVU puses, kuri darbojas rūpniecības, amatniecības, tirdzniecības, tūrisma, pakalpojumu un sociālās ekonomikas nozarē, un tikai attiecībā uz izdevumiem, kas radušies pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.

Shēmas ilgums: likumā Nr.12/2002 (legge n. 12/2002) nav paredzēts laika ierobežojums ieguldījumu piešķiršanai. Par Umbrijas reģiona zonām Obiettivo 2 un Phasing out periodā, kad būs spēkā Docup Ob.2 (2000-2006), tiks ievēroti Regulā EK 1260/99 paredzētie laika ierobežojumi.

Atbalsta mērķis: atbalsts reālo pakalpojumu iegādei MVU, kuri atrodas Umbrijas reģiona teritorijā. Jo īpaši, atbalstu mērķis ir pakalpojumu iegāde sertificēto pārvaldības sistēmu ieviešanai/uzlabošanai, ko var arī savstarpēji apvienot, kvalitātes, vides prasību ievērošanas, drošības darba vietā un sociālās atbildības jomā.

Attiecīgā ekonomikas nozare (vai nozares): visas ekonomikas nozarēs, ieskaitot sociālo ekonomiku, ar daļējiem ierobežojumiem pakalpojumu nozarē; turpretim obligāti izslēgtas ir šādas nozares

metālu saturošo minerālu ieguve (13. aile ISTAT 1991.gada klasifikācijā) un melnās metalurģijas ražošana, kas minēta EOTK līguma 1. pielikumā,

kuģubūve un remonts,

mākslīgo šķiedru ražošana,

uzņēmumi, kas darbojas agrorūpnieciskajās nozarēs, kas identificētas ISTAT 1991. gada klasifikācijas 15. un 16. ailes D iedaļas DA apakšiedaļā, un proti

| — | 15.1, 15.2, 15.3, 15.4 visas klases un kategorijas, |
| --- | --- |

—

15.1, 15.2, 15.3, 15.4 visas klases un kategorijas,

| — | 15.5 visa klase 15.51, |
| --- | --- |

—

15.5 visa klase 15.51,

| — | 15.6 un 15.7 visas klases un kateorijas, |
| --- | --- |

—

15.6 un 15.7 visas klases un kateorijas,

| — | 15.8 klase 15.83 un kategorija 15.89.3, |
| --- | --- |

—

15.8 klase 15.83 un kategorija 15.89.3,

| — | 15.9 klases 15.91, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97, |
| --- | --- |

—

15.9 klases 15.91, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97,

| — | 16.0 kopumā. |
| --- | --- |

—

16.0 kopumā.

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione dell'Umbria — Giunta Regionale |
| --- |
| Servizio X Politiche per l'offerta pubblica dei servizi alle imprese e diffusione dell'innovazione e della ricerca |
| Via Mario Angeloni, 6 |
| 06184 Perugia |
| tel. 00390755045765 |
| telefakss 00390755045568 |
| E-pasts: innovazione@regione.umbria.it |

Regione dell'Umbria — Giunta Regionale

Servizio X Politiche per l'offerta pubblica dei servizi alle imprese e diffusione dell'innovazione e della ricerca

Via Mario Angeloni, 6

06184 Perugia

tel. 00390755045765

telefakss 00390755045568

E-pasts: innovazione@regione.umbria.it

Atbalsta Nr.: XS105/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Friuli-Venēcijas-Džūlijas autonomais reģions.

Atbalsta shēmas nosaukums: Konsultāciju pakalpojumu, ko sniedz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem amatniecības rajonu attīstībai un veicināšanai, finansēšana.

Juridiskais pamats: Decreto del Presidente della Regione n. 0198/Pres di data 17 giugno 2003.

Shēmai paredzētie gada izdevumi:

| | 2003. g.: 50 000,00 EUR |
| --- | --- |

2003. g.: 50 000,00 EUR

| | 2004. g.: 100 000,00 EUR |
| --- | --- |

2004. g.: 100 000,00 EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: Atbalsts subsīdija MVU, kas vienāda ar 50 % bruto ekvivalentu no konsultāciju pakalpojumu izmaksām.

Īstenošanas datums: No publicēšanas reģiona “Oficiālajā Biļetenā”. Pirmos pasākumus nepieņems līdz 30.10.2003. g.

Shēmas ilgums: 30.6.2007.g.

Atbalsta mērķis: Popularizēt amatniecības rajonus kā ekonomikas un nodarbinātības attīstības vidi un kā vietu, kur var veicināt un saskaņot vietējās iniciatīvas, kas saistītas ar amatniecības nozari, un radīt apstākļus, kas ļauj optimāli izmantot cilvēku resursus, esošos vai rajonā potenciāli atrodamos tehniskos ražošanas resursus.

Adresāti: konsorciji un konsorcijiem piederoši uzņēmumi, arī kooperatīvi, kas iekļaujas maza vai vidēja uzņēmuma definīcijā saskaņā ar Komisijas 1996. gada 3. aprīļa Ieteikumu 96/280/EK.

Tautsaimniecības nozare(-s): Visas nozares, izņemot tās, kuru darbība ir saistīta ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu ražošanu, pārstrādi vai realizāciju.

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione |
| --- |
| Servizio per lo sviluppo dell'artigianato |
| Via Giulia, 75/1 |
| 34100 Trieste |
| Tālrunis: 040/377.48.22 |
| Fakss: 040/377.48.10 |
| e-pasts: dir.art.coop@regione.fvg.it |

Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione

Servizio per lo sviluppo dell'artigianato

Via Giulia, 75/1

34100 Trieste

Tālrunis: 040/377.48.22

Fakss: 040/377.48.10

e-pasts: dir.art.coop@regione.fvg.it

Cita informācija: Šo shēmu izpilda saskaņā ar 2001. gada 12. janvāra Regulu EK 70/2001.

Reģiona iestādes apņemas grozīt MVU definīciju no 01.01.2005.g., kā paredzēts Eiropas Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par maza, vidēja un mikrouzņēmuma definīciju, kas publicēta OV L 124 20.05.2003.

Atbalsta Nr.: XS120/03

Dalībvalsts: Italia

Reģions: Pjemonta

Atbalsta shēmas nosaukums: Automātiskie fiskālie atbalsta pasākumi ražošanas bāzes atbalstam

Tiesiskais pamats:

| — | Legge n. 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge n. 266/97; |
| --- | --- |

—

Legge n. 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge n. 266/97;

| — | Decreto legislativo n. 112/98, art. 19; |
| --- | --- |

—

Decreto legislativo n. 112/98, art. 19;

| — | Decreto legislativo n. 123/98; |
| --- | --- |

—

Decreto legislativo n. 123/98;

| — | Nařízení (ES) č. 70 ze dne 12. 1. 2001; |
| --- | --- |

—

Nařízení (ES) č. 70 ze dne 12. 1. 2001;

| — | Delibera di Giunta Regionale n. 109 — 10275 dell'1. 8. 2003. |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Regionale n. 109 — 10275 dell'1. 8. 2003.

Shēmai paredzētie gada izdevumi

| | 2003. gads: 34 500 000 eiru |
| --- | --- |

2003. gads: 34 500 000 eiru

| | 2004. gads: 45 000 000 eiru |
| --- | --- |

2004. gads: 45 000 000 eiru

| | 2005. gads: 45 000 000 eiru |
| --- | --- |

2005. gads: 45 000 000 eiru

| | 2006. gads: 45 000 000 eiru |
| --- | --- |

2006. gads: 45 000 000 eiru

Atbalsta maksimāli pieļaujamā intensitāte: Materiālām un nemateriālām investīcijām, kā arī konsultācijām ir paredzēts piemērot atbalsta intensitāti, kas vienāda ar 8 % NSE + 10 % BSE mazajiem uzņēmumiem, un 8 % NSE + 6 % BSE vidējiem uzņēmumiem, ja attiecīgās ražošanas vienības atrodas reģiona teritorijas apgabalos, kas minēti 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā; mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuru ražošanas vienības atrodas atlikušajos reģiona teritorijas apgabalos, atbalsta intensitāte ir vienāda ar attiecīgi 15 % BSE un 7,5 % BSE.

Katra ziņā netiks piešķirti atsevišķi palielinātas summas atbalsti, ievērojot EK 2001. gada 12. janvāra Regulas Nr. 70 6. pantu.

Piemērošanas datums: 27.10.2003. (atbalsts netiks piešķirts, kamēr šis kopsavilkuma dokuments nebūs iesniegts Komisijai).

Shēmas ilgums: 31.12.2006.

Atbalsta mērķis: Atbalsts — nodokļu atlaides veidā — ļauj atvieglot materiālos un nemateriālos ieguldījumus attiecībā uz iniciatīvām, kas saistītas ar jaunas iekārtas izveidošanu, ar ražošanas vienību paplašināšanu, modernizēšanu, pārstrukturēšanu, pārveidi, aktivizēšanu no jauna un delokalizāciju visā reģiona teritorijā.

Attiecīgā ekonomikas nozare (vai nozares): MVU ar ražošanas vienībām, kas atrodas reģiona teritorijā, un kas darbojas

ieguves darbību, apstrādes/pārstrādes darbību, elektroenerģijas, gāzes un ūdens ražošanas un sadales darbību, “ISTAT 1991. gada ekonomikas darbību klasifikācijas” C, D, E, F daļā minēto būvniecības darbību nozarē. Iedaļas, uz kurām attiecina atvieglojumus, kas minēti DA apakšiedaļā, ir šādas: 15.5.2; 15.81.1; 15.81.2; 15.82; 15.85; 15.88; 15.89.1; 15.89.2; 15.96; 15.98; 15.99. Papildus ir pieļauti atvieglojumi uzņēmumiem, kas darbojas

telekomunikāciju sektorā,

pakalpojumu sniegšanas jomā, kas potenciāli vērsti uz to, lai labvēlīgi ietekmētu iepriekš minēto ražošanas darbību attīstību.

Shēmai piemēro izņēmumus un ierobežojumus, kas paredzēti Kopienas normatīvajos aktos, attiecībā uz šādām nozarēm: melnā metalurģija, kuģubūve, sintētiskās šķiedras, autorūpniecība, transports.

Atbalsta piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Direzione Industria |
| Via Pisano, n. 6 |
| 10152 Torino |

Regione Piemonte

Direzione Industria

Via Pisano, n. 6

10152 Torino

Cita informācija: Atbalsta shēma neattiecas uz darbībām, kas saistītas ar eksportu, respektīvi, tas nav atbalsts, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidi un vadību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību, un tas nav atkarīgs no prioritātes piešķiršanas iekšējās produkcijas izmantošanai attiecībā pret importēto produkciju.

Atbalsta shēma neattiecas arī uz uzņēmumiem, kuri darbojas Līguma 1. pielikumā minēto lauksaimniecības produktu ražošanas, realizācijas un pārstrādes sektorā.

Atbalsta saņemšanai var kvalificēties tikai tādi izdevumi, kas radušies pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas.

Konsultāciju pakalpojumi, kam var piemērot atvieglojumus, nav ilgstoši un regulāri, un nav arī saistīti ar uzņēmuma parastajām darbības izmaksām.

Atbalsta Nr.: XS131/03

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Kalabrija

Atbalsta shēmas nosaukums: Atbalsts esošiem integrētiem kvalifikācijas piešķiršanas projektiem attiecībā uz tūrisma iespējām, ko veicina MVU

4.4. pasākums, a) darbība, Kalabrijas reģionālā rīcības programma 2000. -2006. gadam.

Juridiskais pamats:

| — | Legge regionale n. 7/2001 art. 31 quater |
| --- | --- |

—

Legge regionale n. 7/2001 art. 31 quater

| — | Decisione C.E. dell'8 agosto 2000 n. 2345 |
| --- | --- |

—

Decisione C.E. dell'8 agosto 2000 n. 2345

| — | Deliberazione di Giunta regionale n. 398 del 14.5.2002 |
| --- | --- |

—

Deliberazione di Giunta regionale n. 398 del 14.5.2002

Paredzētie gada izdevumi:

| | Kopējā dotācija 48 000 000 euro, kas sadalīta starp šādiem






  — | 4.4.a.1. tips (viesnīcu un ārpusviesnīcu struktūru pārkvalificēšana): 45 000 000 euro, |
| --- | --- | --- |

Kopējā dotācija 48 000 000 euro, kas sadalīta starp šādiem

—

4.4.a.1. tips (viesnīcu un ārpusviesnīcu struktūru pārkvalificēšana): 45 000 000 euro,

| — | 4.4.a.2. tips (sociālas nozīmes uzņemšanas struktūru pārkvalificēšana): 3 000 000 euro. |
| --- | --- |

—

4.4.a.2. tips (sociālas nozīmes uzņemšanas struktūru pārkvalificēšana): 3 000 000 euro.

| | 2003. gadam paredzētie izdevumi: 9 600 000 euro |
| --- | --- |

2003. gadam paredzētie izdevumi: 9 600 000 euro

| | 2004. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro |
| --- | --- |

2004. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro

| | 2005. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro |
| --- | --- |

2005. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro

| | 2006. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro |
| --- | --- |

2006. gadam paredzētie izdevumi: 12 800 000 euro

Maksimālā atbalsta intensitāte: Kapitāla subsīdija, kas vienāda ar 50 % attaisnoto izdevumu, un ar maksimālo piešķīrumu, kas nepārsniedz 75 % investīciju neto vērtības.

Īstenošanas datums:

Shēmas ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir uzlabot Kalabrijas reģiona tūrisma iespējas, koncentrējoties uz reģiona teritorijā jau esošo struktūru kvalitātes un īpašību uzlabošanu (arī radot papildu struktūras un pievienotos pakalpojumus).

Finansē iniciatīvas, kuru mērķis ir nozares struktūru nostiprināšana, kvalifikācijas piešķiršana un funkcionāla modernizēšana.

Pasākumi, par kuriem var piešķirt atbalstus, ietver organiskas un funkcionāli neatkarīgas investīciju programmas, jo tām neatkarīgi citai no citas jāsasniedz ierosinātie ražošanas, ekonomikas un nodarbinātības mērķi.

Tautsaimniecības nozare(-s): Tūrisma nozare, izņemot pasākumus agrotūrisma un lauku tūrisma nozarē, ko finansē ELVGF.

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese:

| Regione Calabria (sede legale) |
| --- |
| Via Massara, n. 2 |
| I-88100 Catanzaro |

Regione Calabria (sede legale)

Via Massara, n. 2

I-88100 Catanzaro

---

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3762 — Apax/Travelex)

(2005/C 181/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

16/6/2005 Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6.panta 1.punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu, |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3762. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3762. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3764 — Belgacom/Swisscom/JV)

(2005/C 181/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

19/5/2005 Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6.panta 1.punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu, |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3764. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3764. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3783 — TPG/British Vita)

(2005/C 181/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

6/6/2005 Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6.panta 1.punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu, |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3783. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3783. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja

| 23.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/13

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (COM(2004)835 galīgā redakcija)

(2005/C 181/06)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu;

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par indivīdu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un jo īpaši tās 41. pantu;

ņemot vērā no Komisijas 25. janvārī saņemto lūgumu dot atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1.   IEVADS

1.1.   Provizoriskas piezīmes

Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveide ir nozīmīga ES kopējās vīzu politikas daļu, un uz to attiecas vairāki savstarpēji saistīti instrumenti.

| — | 2003. gada aprīlī par VIS notika tehniska un ekonomiska izpēte (1), ko bija pasūtījusi Komisija. |
| --- | --- |

—

2003. gada aprīlī par VIS notika tehniska un ekonomiska izpēte (1), ko bija pasūtījusi Komisija.

| — | Komisija 2003. gada septembrī ierosināja veikt grozījumu agrākā regulā (2), ar ko nosaka vienotu vīzu formu. Galvenais mērķis ir ieviest biometrijas datus (sejas attēls un divi pirkstu nospiedumi) jaunajā vīzu formā. Šie biometrijas dati glabātos mikroshēmā. |
| --- | --- |

—

Komisija 2003. gada septembrī ierosināja veikt grozījumu agrākā regulā (2), ar ko nosaka vienotu vīzu formu. Galvenais mērķis ir ieviest biometrijas datus (sejas attēls un divi pirkstu nospiedumi) jaunajā vīzu formā. Šie biometrijas dati glabātos mikroshēmā.

| — | 2004. gada jūnijā ar Padomes lēmumu (3) sākās Vīzu informācijas sistēmas izveide, nodrošinot tiesisku pamatu to iekļaut ES budžetā. Lēmumā bija ierosināts izveidot centrālu datu bāzi, kurā būtu ietverta informācija par vīzu pieteikumiem un paredzēto “komitoloģijas procesu”, lai vadītu VIS tehnisku izstrādi. |
| --- | --- |

—

2004. gada jūnijā ar Padomes lēmumu (3) sākās Vīzu informācijas sistēmas izveide, nodrošinot tiesisku pamatu to iekļaut ES budžetā. Lēmumā bija ierosināts izveidot centrālu datu bāzi, kurā būtu ietverta informācija par vīzu pieteikumiem un paredzēto “komitoloģijas procesu”, lai vadītu VIS tehnisku izstrādi.

Komisija 2004. gada decembrī pieņēma priekšlikumu Regulai par VIS un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (4) (še turpmāk — “priekšlikums”), kas ir šī priekšlikuma subjekts. Priekšlikumam ir pievienota Izvērsta efektivitātes ekspertīze (5) (še turpmāk — “IEE”). .

Tomēr, kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā, būs vajadzīgi vēl citi juridiski instrumenti, lai papildinātu šo regulu, jo īpaši, lai:

| — | veiktu grozījumus Kopīgās konsulārās instrukcijās attiecībā uz vīzām, kas adresētas Šengenas Konvencijas Līgumslēdzēju Pušu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajām iestādēm (še turpmāk — “Kopīgās konsulārās instrukcijas”), kas attiecas uz biometrijas datu ieviešanu procedūrās; |
| --- | --- |

—

veiktu grozījumus Kopīgās konsulārās instrukcijās attiecībā uz vīzām, kas adresētas Šengenas Konvencijas Līgumslēdzēju Pušu diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajām iestādēm (še turpmāk — “Kopīgās konsulārās instrukcijas”), kas attiecas uz biometrijas datu ieviešanu procedūrās;

| — | pilnīgotu jaunu mehānismu datu apmaiņai ar Īriju un Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

—

pilnīgotu jaunu mehānismu datu apmaiņai ar Īriju un Apvienoto Karalisti;

| — | apmainītos ar datiem par ilgtermiņa vīzām. |
| --- | --- |

—

apmainītos ar datiem par ilgtermiņa vīzām.

Kā nolemts Tieslietu un iekšlietu padomē 2003. gada 5. un 6. jūnijā un aprakstīts minētajā Padomes 2004. gada jūnija lēmuma 1. panta 2. punktā, VIS veidos, pamatojoties uz centralizētu arhitektūru, ietverot datu bāzi, kur glabās vīzu pieteikumus: Centrālā vīzu informācijas sistēma (CS-VIS) un attiecīgas valsts saskarne (NI-VIS), kas atrodas katrā dalībvalstī. Dalībvalstis izvēlēs (6) centrālu valsts iestādi, ko saistīt ar valstu saskarnēm un ar kuras starpniecību to attiecīgām kompetentām iestādēm būs piekļuve CS un VIS.

1.2.   Galvenie priekšlikuma aspekti no datu aizsardzības viedokļa

Priekšlikuma mērķis ir uzlabot kopējās vīzu politikas administrēšanu, sekmējot datu apmaiņu starp dalībvalstīm, tādējādi veidojot centrālu datu bāzi. Regula paredz ieviest biometrijas datus (fotoattēls un pirkstu nospiedumi) vīzas pieteikuma iesniegšanas procedūras laikā, un glabāt tos centrālā datu bāzē.

Biometrijas datus var arī izmantot vīzu uzlīmēs, kā ir paredzēts, Komisijas ieteiktajos grozījumus regulā par vienotu vīzu formu, ieviešot fotoattēlus un pirkstu nospiedumus, ko glabāt mikroshēmā (kamēr vēl joprojām nav pieņemts Padomes lēmums, ko pamatos ar pašreiz notiekošās analīzes rezultātiem).

Priekšlikumā sīki aprakstītas dažādas darbības, ko veic ar datiem (to ievadīšana, grozījumu veikšana, dzēšana un izmantošana), un dažādi dati, kas jāpievieno Vīzu informācijas sistēmā, atkarībā no konkrēta pieteikuma (apstiprināšana, noraidīšana, utt.).

Priekšlikums paredz piecus gadus glabāt datus par katru pieteikumu.

Priekšlikumā uzskaitītas tikai kompetentās iestādes, izņemot par vīzām atbildīgās iestādes, kurām būs piekļuve VIS, kā arī definētas tām piešķirtās piekļuves tiesības:

| — | kompetentas iestādes, kas veic vīzu pārbaudi pie ārējām robežām un dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

kompetentas iestādes, kas veic vīzu pārbaudi pie ārējām robežām un dalībvalstu teritorijā,

| — | kompetentas imigrācijas iestādes, |
| --- | --- |

—

kompetentas imigrācijas iestādes,

| — | kompetentas iestādes, kas ir atbildīgas par patvēruma jautājumu risināšanu. |
| --- | --- |

—

kompetentas iestādes, kas ir atbildīgas par patvēruma jautājumu risināšanu.

Priekšlikumā par VIS darbības un attiecīgo atbildību aprakstu ir uzsvērts, ka Komisija apstrādā VIS datus dalībvalstu vārdā. Tajā aprakstīta vajadzību izmantot datu apstrādes reģistrus, lai garantētu datu drošību, un sīki uzskaitītas attiecīgās atbildības, lai nodrošinātu šo drošības līmeni.

Priekšlikumā ir nodaļa par datu aizsardzību, kurā sīki aprakstīta valsts iestāžu, kā arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja vieta (še turpmāk — “EDAU”). .

Priekšlikumā VIS tehniskā īstenošana un vajadzīgo tehnoloģiju izvēle uzticēta komitejai, kas izveidota saskaņā ar 5. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidošanu.

Priekšlikumam ir pievienota VIS izvērstas efektivitātes ekspertīze, ko bija pasūtījusi Komisija un veicis EPNK (European Policy Evaluation Consortium). Tajā secināts, ka vislabākais risinājums ir VIS, kurā izmanto biometrijas datus, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku.

2.   ATTIECĪGĀ SISTĒMA

Priekšlikumam būs lielākā ietekme uz personu privāto dzīvi un pamattiesībām, tādēļ ir jāpārbauda, vai tas nav pretrunā datu aizsardzības principiem. Galvenie atsauces punkti pārbaudei ir šādi:.

| — | cieņa attiecībā uz privāto dzīvi Eiropā ir nodrošināta kopš Eiropas Padome 1950. gadā pieņēmusi Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (še turpmāk — “ECK”). ECK 8. pantā ir paredzētas “tiesības attiecībā uz cieņu uz privāto un ģimenes dzīvi”.
  Saskaņā ar 8. panta 2. punktu katra valsts varas iestāžu iejaukšanās, īstenojot tās tiesības, ir atļauta tikai tad, ja tas notiek “saskaņā ar likumu” un ir “vajadzīgs demokrātiskā sabiedrībā” svarīgu interešu aizsargāšanai. Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses gadījumā šie nosacījumi ir likuši paredzēt papildu prasības par tiesiskā pamata kvalitāti, lai iejaukšanās varētu notikt, kā arī attiecībā uz jebkādu pasākumu samērīgumu un vajadzību pēc piemērotiem aizsardzības mehāniskiem pret datu ļaunprātīgu izmantošanu.
  Personu aizsardzības pamatprincipi attiecībā uz personas datu apstrādi izstrādāti Konvencijā par datu aizsardzību, ko sagatavojusi Eiropas Padome un kas pieņemta 1981. gadā. |
| --- | --- |

—

cieņa attiecībā uz privāto dzīvi Eiropā ir nodrošināta kopš Eiropas Padome 1950. gadā pieņēmusi Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (še turpmāk — “ECK”). ECK 8. pantā ir paredzētas “tiesības attiecībā uz cieņu uz privāto un ģimenes dzīvi”.

Saskaņā ar 8. panta 2. punktu katra valsts varas iestāžu iejaukšanās, īstenojot tās tiesības, ir atļauta tikai tad, ja tas notiek “saskaņā ar likumu” un ir “vajadzīgs demokrātiskā sabiedrībā” svarīgu interešu aizsargāšanai. Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses gadījumā šie nosacījumi ir likuši paredzēt papildu prasības par tiesiskā pamata kvalitāti, lai iejaukšanās varētu notikt, kā arī attiecībā uz jebkādu pasākumu samērīgumu un vajadzību pēc piemērotiem aizsardzības mehāniskiem pret datu ļaunprātīgu izmantošanu.

Personu aizsardzības pamatprincipi attiecībā uz personas datu apstrādi izstrādāti Konvencijā par datu aizsardzību, ko sagatavojusi Eiropas Padome un kas pieņemta 1981. gadā.

| — | Tiesības attiecībā uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību nesen izklāstītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, kas ir iekļauti ES Konstitūcijas II daļā.
  Saskaņā ar Hartas 52. pantu, atzīts, ka uz šīm tiesībām var attiekties ierobežojumi, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti līdzīgi nosacījumi, ko piemēro saskaņā ar ECK 8. pantu. Ir jāapsver šie nosacījumi, kad vien izvērtē priekšlikumu par iespējamu iejaukšanos. |
| --- | --- |

—

Tiesības attiecībā uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību nesen izklāstītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā, kas ir iekļauti ES Konstitūcijas II daļā.

Saskaņā ar Hartas 52. pantu, atzīts, ka uz šīm tiesībām var attiekties ierobežojumi, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti līdzīgi nosacījumi, ko piemēro saskaņā ar ECK 8. pantu. Ir jāapsver šie nosacījumi, kad vien izvērtē priekšlikumu par iespējamu iejaukšanos.

Tagad ES tiesību aktos pamatnoteikumi par datu aizsardzību ir izklāstīti:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281., 31. lpp.). Šo direktīva būs “Direktīva 95/46/EK”. Ar šo direktīvu ir paredzēti sīki izstrādāti principi, saskaņā ar kuriem pārbaudīs priekšlikumu, ciktāl tam jāattiecas uz dalībvalstīm. Tas ir vēl jo svarīgāk tāpēc, ka priekšlikumu piemēros kopā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, kas dod juridisku spēku šai direktīvai. Ierosināto noteikumu un aizsardzības mehānismu efektivitāte tādējādi katrā konkrētā gadījumā būs atkarīga no šī apvienojuma efektivitātes. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281., 31. lpp.). Šo direktīva būs “Direktīva 95/46/EK”. Ar šo direktīvu ir paredzēti sīki izstrādāti principi, saskaņā ar kuriem pārbaudīs priekšlikumu, ciktāl tam jāattiecas uz dalībvalstīm. Tas ir vēl jo svarīgāk tāpēc, ka priekšlikumu piemēros kopā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, kas dod juridisku spēku šai direktīvai. Ierosināto noteikumu un aizsardzības mehānismu efektivitāte tādējādi katrā konkrētā gadījumā būs atkarīga no šī apvienojuma efektivitātes.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8., 1. lpp.). Šo regulu sauks “Regula 45/2001”. Ar to nosaka līdzīgus principus kā Direktīvā 95/46/EK, un tā ir būtiska šajā sakarā tiktāl, ciktāl priekšlikumu piemēro Komisijas darbībās līdz ar Regulu. Tādēļ apvienotajai piemērošanai arī jāpievērš uzmanība. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8., 1. lpp.). Šo regulu sauks “Regula 45/2001”. Ar to nosaka līdzīgus principus kā Direktīvā 95/46/EK, un tā ir būtiska šajā sakarā tiktāl, ciktāl priekšlikumu piemēro Komisijas darbībās līdz ar Regulu. Tādēļ apvienotajai piemērošanai arī jāpievērš uzmanība.

Direktīva 95/46/EK un Regula 45/2001 jālasa kopā ar citiem tiesību aktiem. Citiem vārdiem sakot, direktīva un regula, ciktāl tajās risināti jautājumi par personu datu apstrādi, kas var radīt pamattiesību pārkāpumus, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi, ir jāinterpretē, ņemot vērā pamattiesības. Tas izriet arī no Eiropas Tiesas precedentu tiesībām (7).

| — | Visbeidzot EDAU analīzē iekļaus arī 29. panta Datu aizsardzības darbagrupas (8)2004. gada 11. augusta atzinumu Nr. 7/2004 “par biometrijas elementu iekļaušanu uzturēšanās atļaujās un vīzās, ņemot vērā Eiropas vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveidošanu”. Atzinumā darbagrupa pauda bažas par vairākiem priekšlikuma elementiem. EDAU ir iecerējis pārbaudīt, vai šajā priekšlikumā ir tās ņemtas vērā. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot EDAU analīzē iekļaus arī 29. panta Datu aizsardzības darbagrupas (8)2004. gada 11. augusta atzinumu Nr. 7/2004 “par biometrijas elementu iekļaušanu uzturēšanās atļaujās un vīzās, ņemot vērā Eiropas vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveidošanu”. Atzinumā darbagrupa pauda bažas par vairākiem priekšlikuma elementiem. EDAU ir iecerējis pārbaudīt, vai šajā priekšlikumā ir tās ņemtas vērā.

3.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

3.1.   Vispārēji noteikumi

EDAU atzīst, ka turpmākai kopējās vīzu politikas izstrādāšanai ir vajadzīga efektīva attiecīgu datu apmaiņa. Viens no mehānismiem, kas var nodrošināt vienmērīgu informācijas plūsmu, ir VIS. Tomēr šādam jaunam instrumentam vajadzētu aprobežoties ar datu vākšanu un to apmaiņu, ciktāl vākšana un apmaiņa ir vajadzīga, lai izstrādātu kopējo vīzu politiku, un atbilst šim mērķim.

VIS izveidošanai var būt pozitīva ietekme uz citām likumīgām valsts interesēm, bet tas nemaina VIS mērķi. Sistēmas ierobežotam mērķim ir būtiska nozīme, nosakot likumīgo saturu un sistēmas izmantojumu, un tādēļ arī — piešķirot dalībvalstu iestādēm tiesības piekļūt VIS (vai daļai datu) to likumīgu valsts interešu dēļ.

Turklāt ar priekšlikumu ievieš biometrijas datu izmantošanu VIS. EDAU atzīst biometrijas datu izmantošanas priekšrocības, tomēr uzsver tādu datu izmantošanas lielo ietekmi, un ierosina ieviest stingrākus aizsardzības mehānismus biometrijas datu izmantošanai.

Šis priekšlikums jāinterpretē, ņemot vērā šos galvenos apsvērumus. Jāņem vērā, ka pašreizējo atzinumu vajadzētu minēt regulas preambulā pirms apsvērumiem (“ņemot vērā ... atzinumu”).

3.2.   Mērķis

VIS mērķis ir ļoti būtisks, gan no ECK 8. panta aspekta, gan no vispārējas datu aizsardzības sistēmas viedokļa. Saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. pantu, personas datiem jābūt “vāktiem konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem nolūkiem, un tos nedrīkst tālāk apstrādāt ar šiem nolūkiem nesavienojamā veidā”. Tikai skaidra mērķu definēšana ļaus veikt pareizu personas datu apstrādes samērīguma un atbilstības novērtēšanu, kas ir būtiski datu būtības (tostarp biometrijas datu) un paredzēto apstrādes operāciju apjoma dēļ.

VIS mērķis ir skaidri noteikts priekšlikuma 1. panta 2. punktā.

“VIS uzlabo kopējās vīzu politikas administrēšanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām konsulārajām iestādēm, atvieglinot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem”.

Tādēļ ir vajadzīgi visi VIS elementi un samērīgi instrumenti, lai sasniegtu politikas mērķi kopējas vīzu politikas interesēs.

Tādēļ ir vajadzīgi visi VIS elementi un samērīgi instrumenti, lai sasniegtu politikas mērķi kopējas vīzu politikas interesēs

Priekšlikuma 1. panta 2. punktā uzskaitīti šādi vīzu politikas pilnīgošanas papildu ieguvumi:

| a) | novērst iekšējas drošības apdraudējumus, |
| --- | --- |

a)

novērst iekšējas drošības apdraudējumus,

| c) | atvieglot cīņu pret viltojumiem, |
| --- | --- |

c)

atvieglot cīņu pret viltojumiem,

| d) | atvieglot pārbaudes ārējo robežu kontrolpunktos. |
| --- | --- |

d)

atvieglot pārbaudes ārējo robežu kontrolpunktos.

EDAU uzskata šos elementus par piemēriem, kas liecina par VIS izveidošanas un pilnīgotas kopējās vīzu politikas pozitīvu iznākumu, bet neuzskata tos par neatkarīgiem mērķiem.

Tātad šajā stadijā rodas divi šādi secinājumi:

| — | EDAU apzinās, ka tiesībaizsardzības iestāde ir ieinteresētas, lai tām piešķirtu piekļuvi VIS; Padomes secinājumi par to ir pieņemti 2005. gada 7. martā. tā kā VIS mērķis ir uzlabot kopējo vīzu politiku, vajadzētu ņemt vērā, ka regulāra tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve VIS nesaskanētu ar šo mērķi. ja saskaņā ar Direktīvas 65/46/EK 13. punktu šādu piekļuvi varētu sniegt ad hoc, īpašos apstākļos un saskaņā ar attiecīgiem drošības mehānismiem, sistemātisku piekļuvi VIS nedrīkst atļaut.
  Vispārinot, ir būtiski veikt samērīguma un vajadzīguma novērtējumu, ja nākotnē pieņem lēmumus par to, vai ļaut dažām citām iestādēm piekļūt VIS. Uzdevumiem, kuru risināšanai piešķir piekļuvi, ir jāatbilst VIS mērķiem. |
| --- | --- |

—

EDAU apzinās, ka tiesībaizsardzības iestāde ir ieinteresētas, lai tām piešķirtu piekļuvi VIS; Padomes secinājumi par to ir pieņemti 2005. gada 7. martā. tā kā VIS mērķis ir uzlabot kopējo vīzu politiku, vajadzētu ņemt vērā, ka regulāra tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve VIS nesaskanētu ar šo mērķi. ja saskaņā ar Direktīvas 65/46/EK 13. punktu šādu piekļuvi varētu sniegt ad hoc, īpašos apstākļos un saskaņā ar attiecīgiem drošības mehānismiem, sistemātisku piekļuvi VIS nedrīkst atļaut.

regulāra tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve VIS nesaskanētu ar šo mērķi

ad hoc

Vispārinot, ir būtiski veikt samērīguma un vajadzīguma novērtējumu, ja nākotnē pieņem lēmumus par to, vai ļaut dažām citām iestādēm piekļūt VIS. Uzdevumiem, kuru risināšanai piešķir piekļuvi, ir jāatbilst VIS mērķiem.

| — | a) punktā skaidri minētā “draudu novēršana dalībvalstu iekšējai drošībai” nav izdevusies. VIS galvenie ieguvumi būs krāpniecības un vīzu pārdošanas novēršana (cīņa pret krāpniecību ir galvenais iemesls, lai sistēmā iekļautu biometrijas datus) (9). Drošības draudu novēršanu tādēļ vajadzētu uztvert kā “sekundāru”, tomēr ļoti vēlamu ieguvumu.

  EDAU iesaka 1. panta 2. punktā “mērķa” atšķirību no “ieguvumiem” skaidrot labāk, piemēram:

  “VIS mērķis ir uzlabot kopējās vīzu politikas administrēšanu, konsulāro sadarbību un centrālo konsulāro iestāžu konsultācijas, dalībvalstu starpā atvieglot datu apmaiņu saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītiem lēmumiem. Tādējādi tā dos ieguldījumu arī ....”

  Vēl šajā sakarā ir vērts pieminēt to, ka “Pamatnostādnēs kopējas vīzi datu apmaiņas sistēmas iesviešanai”, ko 2002. gada 13. jūnijā (10) pieņēma Tieslietu un iekšlietu Padome, iekšējās drošības draudu novēršana ierindota saraksta pēdējā vietā. Tas arī būtu iespējams un vairāk atbilstu VIS mērķim. |
| --- | --- |

—

a) punktā skaidri minētā “draudu novēršana dalībvalstu iekšējai drošībai” nav izdevusies. VIS galvenie ieguvumi būs krāpniecības un vīzu pārdošanas novēršana (cīņa pret krāpniecību ir galvenais iemesls, lai sistēmā iekļautu biometrijas datus) (9). Drošības draudu novēršanu tādēļ vajadzētu uztvert kā “sekundāru”, tomēr ļoti vēlamu ieguvumu.

9

EDAU iesaka 1. panta 2. punktā “mērķa” atšķirību no “ieguvumiem” skaidrot labāk, piemēram:

EDAU iesaka 1. panta 2. punktā “mērķa” atšķirību no “ieguvumiem” skaidrot labāk,

“VIS mērķis ir uzlabot kopējās vīzu politikas administrēšanu, konsulāro sadarbību un centrālo konsulāro iestāžu konsultācijas, dalībvalstu starpā atvieglot datu apmaiņu saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītiem lēmumiem. Tādējādi tā dos ieguldījumu arī ....”

Vēl šajā sakarā ir vērts pieminēt to, ka “Pamatnostādnēs kopējas vīzi datu apmaiņas sistēmas iesviešanai”, ko 2002. gada 13. jūnijā (10) pieņēma Tieslietu un iekšlietu Padome, iekšējās drošības draudu novēršana ierindota saraksta pēdējā vietā. Tas arī būtu iespējams un vairāk atbilstu VIS mērķim.

10

3.3.   Datu kvalitāte

Saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 6. pantu personas datiem jābūt “adekvātiem, attiecīgiem un ne pārmērīgā apjomā attiecībā uz nolūkiem, kādiem tie savākti un/vai tālāk apstrādāti”. Tas attiecas uz VIS samērīgumu, kā arī uz datiem, kas jāvāc un jāglabā Vīzu informācijas sistēmā, un uz to turpmāku izmantošanu, kā arī uz papildu aizsardzības pasākumiem, ko piemērot šajā sakarā. Šie elementi ir vienādi būtiski priekšlikuma novērtēšanai, ņemot vērā ECK 8. pantu.

VIS izveidošana noteikti ir svarīga iejaukšanās tiesībās uz privāto dzīvi, kaut vai tās mērogu un apstrādājamo personas datu kategoriju dēļ. Tādēļ 29. pantā darbagrupa atzinumā Nr. 7/2004 vēlējās zināt, “kādi šīs parādības mērogu un nopietnības pētījumi būtu atklājuši pamatotus iemeslus valsts drošības vai sabiedriskās kārtības jomā, lai apstiprinātu tādu pieeju”.

EDAU ir rūpīgi ņēmis vērā pierādījumus, kas doti Izvērstajā efektivitātes ekspertīzē. Lai arī pierādījumi nav gluži neapstrīdami, acīmredzot ir pietiekami daudz iemeslu, lai pamatotu VIS izveidošanu, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku.

acīmredzot ir pietiekami daudz iemeslu, lai pamatotu VIS izveidošanu, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku

Šajā sakarā likumdevējai iestādei izveidotā VIS būtu jāizvērtē kā instruments, kas uzlabo nosacījumus vīzu izsniegšanai dalībvalstīs. Tāda sistēma pati par sevi varētu labi iederēties un apstiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pakāpenisku izveidi, kā paredzēts EK līgumā.

Tomēr VIS izveidošanai un izmantošanai noteikti nevarētu būt tāds iespaids, ka personas datiem šajā jomā nevarētu nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību. EDAU kā padomdevēja uzdevums ir pārbaudīt, ciktāl VIS ietekmēs pašreizējo attiecīgo datu subjektu datu aizsardzības līmeni.

VIS izveidošanai un izmantošanai noteikti nevarētu būt tāds iespaids, ka personas datiem šajā jomā nevarētu nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību

Ņemot vērā šo informāciju, EDAU šajā atzinumā uzmanību veltīs šādiem jautājumiem:

| — | datu samērīgums un atbilstība, un to izmantošana (piem. datu kategorijas, katras attiecīgās iestādes piekļuve datiem, un glabāšanas laiks); |
| --- | --- |

—

datu samērīgums un atbilstība, un to izmantošana (piem. datu kategorijas, katras attiecīgās iestādes piekļuve datiem, un glabāšanas laiks);

| — | sistēmas darbība (piem. pienākumi un drošība); |
| --- | --- |

—

sistēmas darbība (piem. pienākumi un drošība);

| — | datu subjektu tiesības (piem. informēšana, iespēja labot vai dzēst neprecīzus vai nebūtiskus datus); |
| --- | --- |

—

datu subjektu tiesības (piem. informēšana, iespēja labot vai dzēst neprecīzus vai nebūtiskus datus);

| — | sistēmas uzraudzīšana un kontrole. |
| --- | --- |

—

sistēmas uzraudzīšana un kontrole.

Priekšlikumā, izņemot punktus, par ko še turpmāk būs runāts, nav iemesla būtiskiem komentāriem par datu kategorijām, kas jāiekļauj Vīzu informācijas sistēmā, un to izmantošanu. Attiecīgie noteikumi ir rūpīgi sastādīti un šķiet, ka kopumā tie ir konsekventi un adekvāti.

3.4.   Biometrija

3.4.1.   Biometrijas izmatošanas efekts

Biometrijas izmantošana informâcijas sistçmâs nekad nav nesvarîga izvçle, îpaði, ja konkrçta sistçma attiecas uz tik lielu personu skaitu. Biometrija nav tikai vçl viena informâcijas tehnoloìija. Tâs neatsaucami maina saistîbu starp íermeni un identitâti, ar ko tâs cilvçka íermeòa îpaðîbas padara iespçjamas “nolasît ar ierîci”, ko turpmâk var izmantot. Pat, ja biometriskâs îpaðîbas nav acîm saredzamas, tâs vienmçr var nolasît un izmantot ar attiecîgâm iekârtâm, lai kur persona ietu.

Biometrijas izmantošana informâcijas sistçmâs nekad nav nesvarîga izvçle, îpaði, ja konkrçta sistçma attiecas uz tik lielu personu skaitu.

Pat, ja biometriskâs îpaðîbas nav acîm saredzamas, tâs vienmçr var nolasît un izmantot ar attiecîgâm iekârtâm, lai kur persona ietu.

Tomēr noderīgus biometrijas datus var izmantot konkrētiem mērķiem, to plašam izmantojumam var būt liela ietekme uz sabiedrību, un par to vajadzētu rīkot plašas un atklātas sarunas. EDAU jâapgalvo, ka tâdas sarunas patieðâm nav notikuðas pirms priekðlikuma izstrâdâðanas. Ar to vçl vairâk tiek uzsvçrta vajadzîba pçc stingrâkiem droðîbas pasâkumiem biometrijas datu izmantoðanai un rûpîgai atspoguïoðanai un sarunâm likumdoðanas procesâ.

Tomēr noderīgus biometrijas datus var izmantot konkrētiem mērķiem, to plašam izmantojumam var būt liela ietekme uz sabiedrību, un par to vajadzētu rīkot plašas un atklātas sarunas.

3.4.2.   Biometrijas îpaðâ bûtîba

Kā jau uzsvērts vairākos 29. panta darbagrupas (11) atzinumos, biometrijas datu ieviešana un apstrāde identitātes noteikšanai saistītiem dokumentiem jāpapildina ar jo īpaši konsekventiem un nopietniem aizsardzības mehānismiem. Biometrijas dati patiešām ir ļoti slepeni dažu konkrētu īpašību dēļ.

11

Tiesa, ka biometrijas datus par attiecīgo personu gandrīz nav iespējams pazaudēt, atšķirībā no paroles vai atslēgas. Tādi dati nodrošina kvazipilnīgu atšķirīgumu, t.i., katrai personai ir unikālas biometriskas īpašības. Tās (īpašības) gandrīz nekad nemainās cilvēka mūža laikā, un tas nodrošina šo iezīmju nemainīgumu. Katram ir vieni un tie paši “fiziskie elementi”, kas biometriju dara universālu.

kvazipilnīgu atšķirīgumu

nemainīgumu

universālu

Turklāt biometrijas datus atsaukt gandrīz nav iespējams: pirkstu vai seju ir grūti mainīt. Šī pozitīvā īpašība no vairākiem viedokļiem rada lielu negatīvu iespaidu identitātes zādzības gadījumā: ar nozagtu identitāti saistītu pirkstu nospiedumu un fotoattēla glabāšana datu bāzē var radīt nopietnas un ilgas problēmas identitātes patiesajam īpašniekam. Turklāt biometrijas dati būtībā nav slepeni un tie pat var atstāt pēdas (pirkstu nospiedumi, DNS), un tas ļauj vākt šos datus, pašam saimniekam to neapzinoties.

identitātes zādzības

nav slepeni

atstāt pēdas

pašam saimniekam to neapzinoties

Šādu biometrijai raksturīgu varbūtību dēļ būs jāīsteno nozīmīgi aizsardzības mehānismi (jo īpaši attiecībā uz mērķa precizitātes principa ievērošanu, piekļuves ierobežošanu un drošības pasākumiem).

Šādu biometrijai raksturīgu varbūtību dēļ būs jāīsteno nozīmīgi aizsardzības mehānismi

3.4.3.   Pirkstu nospiedumu tehnisko aspektu trûkums

Galvenās biometrijas priekšrocības, kā iepriekš minēts (datu universālums, iezīmība, nemainība, izmantojamība), nekad nav absolūtas. Tas tieši ietekmē regulā plānotās biometrijas iesaistes un pārbaudes procedūru efektivitāti.

Ir aprēķināts, ka līdz 5 % cilvēku (12) nevar iekļaut šajos datos (jo viņiem nav nolasāmu pirkstu nospiedumu vai nav pirkstu nospiedumu nemaz). Priekšlikumam pievienotajā Izvērstajā efektivitātes ekspertīzē ir lēsts, ka 2007. gadā būs aptuveni 20 miljonu vīzu pieteikumu, un tas nozīmē, ka līdz 1 miljonam personu nevarēs ievērot “parastu” iekļaušanu, kam var būt nopietnas sekas attiecībā uz vīzu pieteikumiem un robežpārbaudēm.

12

līdz 1 miljonam personu nevarēs ievērot “parastu” iekļaušanu, kam var būt nopietnas sekas attiecībā uz vīzu pieteikumiem un robežpārbaudēm

Biometriska identifikācija pēc definīcijas ir arī statistisks process. Kļūda 0,5 % līdz 1 % apjomā ir pieļaujama (13), un tas nozīmē, ka pārbaudes sistēmām pie ārējām robežām būs Kļūdains atmešanas koeficients (NNR) 0,5 % un 1 % robežās. Koeficientu salīdzina ar robežvērtību, kas noteikta saskaņā ar kompetentās iestādes riska politiku (tā ir starpība starp to personu skaitu, kam ir nepamatoti atteikta vīza, un to personu skaitu, kam nematoti izsniegta vīza). Tādēļ pārspīlēts ir uzskats, ka šīs tehnoloģijas došot “precīzu datu subjekta identifikāciju”, kā apgalvots regulas projekta 9. apsvērumā.

13

Saskaņā ar iespējamo pētījumu (14), ko pasūtījusi Eiropas Parlamenta LIBE komiteja, vajadzētu būt pieejamām alternatīvām procedūrām kā būtiskiem aizsardzības mehānismiem, ieviešot biometriju, jo visiem nav piekļuve šiem datiem, un tie nav pilnībā precīzi. Tādas procedūras vajadzētu ieviest un izmantot, lai respektētu cieņu pret personām, kam nav bijusi iespēja veiksmīgi piedalīties datu iekļaušanas procesā, un lai izvairītos no tā, ka tām uzveļ sistēmas nepilnību nastu (15).

14

LIBE

alternatīvām procedūrām

15

EDAU tādēļ iesaka izstrādāt un priekšlikumā ietvert alternatīvās procedūras. Šīm procedūrām nevajadzētu mazināt nedz vīzu politikā paredzēto drošības līmeni, nedz atstumt situācijā personas ar nenolasāmiem pirkstu nospiedumiem.

EDAU tādēļ iesaka izstrādāt un priekšlikumā ietvert alternatīvās procedūras

3.5.   Īpašas datu kategorijas

Uzmanība īpaši jāpievērš dažu datu kategorijām (papildu biometrijas datiem): datiem par pamatojumu vīzu noraidīšanai (3.5.1.) un datiem, kas attiecas uz citiem grupas locekļiem (3.5.2.).

3.5.1.   Pamatojums vîzu atteikumiem

Ierosinātā dokumenta 10. panta 2. punkts paredz apstrādāt datus, kas attiecas uz atteikuma pamatojumu, pieņemot lēmumu atteikt vīzu. Atteikuma pamatojumi ir pilnībā standartizēti.

| — | Pirmie divi, a) un b) apakšpunktā ietvertie pamatojumi ir visnotaļ administratīvi: tas, ka nav iesniegts derīgs ceļojuma dokuments vai derīgi dokumenti, kas pierāda paredzētās uzturēšanās mērķi un nosacījumus. |
| --- | --- |

—

Pirmie divi, a) un b) apakšpunktā ietvertie pamatojumi ir visnotaļ administratīvi: tas, ka nav iesniegts derīgs ceļojuma dokuments vai derīgi dokumenti, kas pierāda paredzētās uzturēšanās mērķi un nosacījumus.

| — | c) apakšpunktā minēts “brīdinājums pieteikuma iesniedzējam atteikt ieceļošanu”, kas nozīmē, ka dati ir atrasti ŠIS datu bāzē. |
| --- | --- |

—

c) apakšpunktā minēts “brīdinājums pieteikuma iesniedzējam atteikt ieceļošanu”, kas nozīmē, ka dati ir atrasti ŠIS datu bāzē.

| — | Visbeidzot, d) apakšpunktā kā iemesls atteikt vīzu ir minēts tas, ka pieteikuma iesniedzējs “apdraud kādas dalībvalsts sabiedrisko kārtību, iekšējo drošību, sabiedrības veselību vai starptautiskās attiecības”. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, d) apakšpunktā kā iemesls atteikt vīzu ir minēts tas, ka pieteikuma iesniedzējs “apdraud kādas dalībvalsts sabiedrisko kārtību, iekšējo drošību, sabiedrības veselību vai starptautiskās attiecības”.

Visi atteikuma iemesli jāpiemēro ļoti piesardzīgi, jo atteikums var radīt nopietnas sekas attiecīgai personai. Turklāt daži iemesli, kas ietverti apakšpunktos c) un d), liks apstrādāt “slepenus datus” Direktīvas 95/46/EK 8. panta nozīmē.

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs konkrēti vēlas pievērst uzmanību nosacījumam, kas saistīts ar sabiedrības veselības aizsardzību, jo tas šķiet nekonkrēts, un prasa apstrādāt ļoti slepenu informāciju. Saskaņā ar ierosinātajam dokumentam pievienoto komentāru par pantiem, atsauce uz sabiedrības veselībai radītu apdraudējumu pamatojas uz priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas regulē personu pārvietošanos pāri robežām (COM (2004)391 galīgā versija).

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs apzinās, ka Kopienas tiesību aktos par personu brīvu pārvietošanos ir plaši lietots kritērijs “sabiedrības veselības aizsardzība”, un to piemēro ļoti stingri, kā liecina Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un pastāvīgi dzīvot dalībvalstu teritorijā. Šīs direktīvas 29. pantā ir uzskaitīti nosacījumi, ņemot vērā sabiedrības veselības apdraudējumu: “Vienīgās slimības, kas attaisno pārvietošanās brīvības ierobežošanas pasākumus, ir slimības, kas potenciāli var izraisīt epidēmijas, kā definēts attiecīgos Pasaules veselības aizsardzības organizācijas instrumentos, un infekcijas slimības vai lipīgas parazītu slimības, ja uz tām attiecas aizsardzības noteikumi, ko piemēro uzņēmējas dalībvalsts valstspiederīgiem.”

| — | Tomēr jāņem vērā, ka iepriekš minētais priekšlikums pašlaik ir tikai priekšlikums, un nosacījuma — neradīt apdraudējumu sabiedrības veselībai — iekļaušana regulā par vīzu informācijas sistēmu ir atkarīga no Kopienas kodeksa pieņemšanas. |
| --- | --- |

—

Tomēr jāņem vērā, ka iepriekš minētais priekšlikums pašlaik ir tikai priekšlikums, un nosacījuma — neradīt apdraudējumu sabiedrības veselībai — iekļaušana regulā par vīzu informācijas sistēmu ir atkarīga no Kopienas kodeksa pieņemšanas.

| — | Turklāt, ja šo ieceļošanas atteikuma pamatojumu pieņems, tas būtu jāinterpretē piesardzīgi. Patiesi, ierosinātais Kopienas kodekss savukārt balstās uz nupat pieminēto Direktīvu 2004/58/EK. |
| --- | --- |

—

Turklāt, ja šo ieceļošanas atteikuma pamatojumu pieņems, tas būtu jāinterpretē piesardzīgi. Patiesi, ierosinātais Kopienas kodekss savukārt balstās uz nupat pieminēto Direktīvu 2004/58/EK.

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs tālab iesaka ierosinātajā dokumentā iekļaut atsauci uz Direktīvas 2004/58/EK 29. pantu, lai nodrošinātos, ka “sabiedrības veselības apdraudējumu” saprot saskaņā ar šo pantu. Ņemot vērā datu slepenību, noteikti tie būtu jāapstrādā tikai tad, ja pastāv patiess, tūlītējs un pietiekami nopietns sabiedrības veselības apdraudējums.

atsauci uz Direktīvas 2004/58/EK 29. pantu

3.5.2.   Dati par citiem grupas locekļiem

2. panta 7. punktā “grupas dalībnieki” ir definēti kā citi “pieteikuma iesniedzēji, ar ko pieteikuma iesniedzējs ceļo kopā, arī viņa laulāto draugu un bērnus, kas pavada pieteikuma iesniedzēju”. Komentārā par pantiem ir minēts, ka 2. pantā ierosinātā dokumenta dotās definīcijas attiecas uz Līgumu vai Šengenas acquis vīzu politikas jautājumos, izņemot dažus terminus, arī “grupas dalībnieki”, kas ir definēts īpaši šajā regulā. Tātad var uzskatīt, ka šī definīcija neattiecas uz “grupas vīzu” definīciju, kas dota Kopējo konsulāro instrukciju 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā. Komentārā par pantiem ir minēti “pieteikuma iesniedzēji, kas grupā ceļo kopā ar citiem pieteikuma iesniedzējiem, piem., saskaņā ar nolīgumu par apstiprināta galamērķa statusu vai kopā ar ģimenes locekļiem”.

acquis

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs uzsver, ka regulā būtu jādod precīza un pietiekami plaša “grupas locekļu” definīcija. Tā kā šajā ierosinātajā dokumentā trūkst precīzu atsauču uz Līgumu vai Šengenas acquis, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam jāatzīst, ka definīcija ir pārāk aptuvena. Saskaņā ar pašreizējo formulējumu pie “grupas dalībniekiem” var piederēt kolēģi, citi tās pašas ceļojumu aģentūras klienti, kas piedalās organizētā ceļojumā, utt.. Sekas, ko tas var izraisīt, tiešām ir ļoti nopietnas:

precīza un pietiekami plaša “grupas locekļu” definīcija

acquis

saskaņā ar regulas projekta 5. pantu pieteikuma iesniedzēja pieteikuma lietu saistīs ar citu grupas locekļu pieteikuma lietām.

3.6.   Datu glabāšana

Regulas projekta 20. pants visām pieteikuma lietām paredz piecu gadu glabāšanas laiku. Kopienas likumdevējiem ir dota politiska izvēle — nolikt loģiski pieņemamu termiņu.

Nekas neliecina — jo īpaši, ņemot vērā komentārā par pantiem minētos iemeslus — ka šajā projektā izdarītā politiskā izvēle būtu neloģiska vai tai būtu nepieņemamas sekas — ar nosacījumu, ka darbojas visi vajadzīgie korekcijas mehānismi. Tas nozīmē, ka ir jānodrošina datu labošana vai dzēšana, ja dati vairs neatbilst patiesībai, un, jo īpaši, ja kāda persona ir ieguvusi kādas dalībvalsts valstspiederību vai statusu, kas neprasa viņu iekļaut sistēmā.

neloģiska

ar nosacījumu, ka darbojas visi vajadzīgie korekcijas mehānismi

Turklāt, ja dati vēl ir sistēmā, tie nekādi neskar jaunu lēmumu. Dažiem atteikuma pamatojumiem (jo īpaši — brīdinājumiem, lai pieteikuma iesniedzējam atteiktu ieceļošanu sakarā ar sabiedrības veselības apdraudējumu) ir laika ziņā ierobežots darbības laiks. Tam, ka reiz tie ir bijuši pamatoti iemesli atteikt ieceļošanu, nevajadzētu ietekmēt jaunu lēmumu. Katram jaunam vīzas pieteikumam stāvoklis ir jāvērtē pilnīgi no jauna, un attiecīgās regulas vietās tas jāpasaka skaidri.

Katram jaunam vīzas pieteikumam stāvoklis ir jāvērtē pilnīgi no jauna

3.7.   Pieeja datiem un to izmantojums

3.7.1.   Provizoriskas atziņas

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs atzīst, ka daudz darba noteikti ir ieguldīts vīzu informācijas sistēmas pieejas un izmantojuma sistēmā. Katrai iestādei ir pieejami citi dati citiem mērķiem. Tā ir pareiza pieeja, ko Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs var tikai atbalstīt. Šīs atziņas tiecas šo pieeju piemērot pēc iespējas pilnīgi.

3.7.2.   Vīzu pārbaudes ārējo robežu kontrolpunktos un dalībvalstu teritorijā

Par vīzu pārbaudēm pie ārējām robežām regulas projekta 16. pantā ir skaidri pausti divi precīzi uzdevumi:

| — | “pārbaudīt personas identitāti”, kas saskaņā ar definīciju nozīmē salīdzināt “viens pret vienu”; |
| --- | --- |

—

“pārbaudīt personas identitāti”, kas saskaņā ar definīciju nozīmē salīdzināt “viens pret vienu”;

| — | “pārbaudīt vīzas īstumu”. Kā ierosināts Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartos, vīzas mikroshēmā varētu būt iestrādāta publisku un privātu kodu sistēma (PKI) (public/ private key system), lai nodrošinātu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

—

“pārbaudīt vīzas īstumu”. Kā ierosināts Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartos, vīzas mikroshēmā varētu būt iestrādāta publisku un privātu kodu sistēma (PKI) (public/ private key system), lai nodrošinātu apstiprināšanu.

ICAO

PKI

public/ private key system

Šos abus mērķus var pareizi sasniegt tikai tad, ja aizsargātai mikroshēmai var piekļūt tikai kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas. Tādējādi pieeja centrālai vīzu informācijas sistēmas datu bāzei šajā konkrētā gadījumā nepavisam nebūtu vajadzīga. Tāda iespēja liktu vairākām iestādēm saistīties ar vīzu informācijas sistēmu, un tas var palielināt iespējamību, ka datus lietos nepareizi. Tas arī būtu dārgāks variants, jo tādējādi droša un kontrolēta piekļuve vīzu informācijas sistēmai kļūtu plašāka, un reizē palielinātos vajadzība pēc konkrētām mācībām, kas saistītas ar piekļuvi tai.

Šos abus mērķus var pareizi sasniegt tikai tad, ja aizsargātai mikroshēmai var piekļūt tikai kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas

Turklāt pastāv šaubas par to, cik pareiza ir pieeja datiem, kas paredzēta 16. panta otrā punktā. Patiesi, 2. punkta a) apakšpunktā ir teikts, ja šķiet, ka pēc pirmā prasījuma dati par pieteikuma iesniedzēju ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā (kā būtu jābūt), kompetenta iestāde var tos salīdzināt ar citiem datiem — arī, lai pārliecinātos par identitāti. Minētajos datos ir visa informācija, kas saistīta ar pieteikumu, fotoattēli, pirkstu nospiedumi, kā arī par visām agrāk izdotām, anulētām, atsauktām vai paildzinātām vīzām.

Ja identitātes pārbaude ir sekmīga, nepavisam nav skaidrs, kam gan vajadzīgi pārējie dati. Patiesībā tie būtu jādara pieejami — ar stingriem nosacījumiem — tikai tad, ja pārbaudes procedūras nav bijušas sekmīgas. Tādā gadījumā 16. panta 2. punktā minētos datus attiecīgi varētu izmantot alternatīvā procedūrā, lai palīdzētu pārliecināties par personas identitāti. Tātad tie nebūtu pieejami katram robežpārbaudes personāla loceklim, bet tikai izmeklētiem ierēdņiem, kas atbild par sarežģītu gadījumu risināšanu.

Ja identitātes pārbaude ir sekmīga, nepavisam nav skaidrs, kam gan vajadzīgi pārējie dati

Visbeidzot, to iestāžu definīcijai, kurām ir dota piekļuve, būtu jābūt precīzākai. Konkrēti, nav skaidrs, kas ir “iestādes, kas kompetentas pārbaudīt vīzas dalībvalsts teritorijā”. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs pieņem, ka tās ir kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas, un 16. pants būtu jāgroza šajā ziņā.

to iestāžu definīcijai, kurām ir dota piekļuve, būtu jābūt precīzākai

kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas, un 16. pants būtu jāgroza šajā ziņā

3.7.3.   Datu izmantojums nelegālu imigrantu identifikācijai un atpakaļsūtīšanai, kā arī patvēruma procedūrās

Datu izmantojums nelegālu imigrantu identifikācijai un atpakaļsūtīšanai, kā arī patvēruma procedūrās

17., 18. un 19. pantā aprakstītajos gadījumos (nelegālu imigrantu atpakaļsūtīšana un patvēruma procedūras) vīzu informācijas sistēmu izmanto identifikācijai. Pie datiem, ko var izmantot identifikācijai, pieder fotoattēli. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo tehnoloģiju, kas lielās informācijas tehnoloģijas sistēmās attiecas uz automatizētu seju pazīšanu, fotoattēlus identifikācijai izmantot nevar (viens fotoattēls var attiekties uz daudziem cilvēkiem); tie nevar dotu droši ticamus rezultātus. Tātad tos nevar uzskatīt par datiem, kas noder identifikācijai.

Tālab Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs sirsnīgi iesaka “fotoattēlus” šo pantu pirmajās daļās svītrot, bet paturēt otrajās daļās (fotoattēlus var izmantot kā līdzekli, lai pārbaudītu identitāti, bet ne, lai identificētu personu lielās datu bāzēs.)

Cita iespēja būtu grozīt 36. pantu tādējādi, lai tehniskos aspektus, kas saistīti ar fotoattēlu apstrādi identifikācijai, ieviestu tikai tad, kad šī tehnoloģija būtu atzīta par uzticamu (droši vien pēc tehnikas komitejas ieteikuma).

3.7.4.   To iestāžu publiskošana, kurām ir dota piekļuve

Regulas 4. pantā ir paredzēts, ka Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē, kādām kompetentām iestādēm katra dalībvalsts uzticējusi pieeju vīzu informācijas sistēmai. Publikācijai būtu jānotiek regulāri (ik gadu), lai informētu par to, kā mainījies stāvoklis katrā valstī. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs uzsver, ka publikācija ir svarīga kā neaizstājams kontroles līdzeklis tiklab Eiropas kā valstu vai vietējā līmenī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Publikācijai būtu jānotiek regulāri (ik gadu)

3.8.   Kompetence

Te jāatceras, ka vīzu informācijas sistēma izmantos centralizētu arhitektūru ar centrālu datu bāzi, kur glabāsies visa informācija par vīzām, un saskarnēm dalībvalstīs, lai kompetentās iestādes varētu piekļūt centrālai sistēmai. Saskaņā ar regulas projekta 14. un 15. apsvērumu Direktīva 95/46/EK attieksies uz personu datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot regulu, un Regula 45/2001 attieksies uz Komisijas darbībām, kas saistītas ar personas datu aizsardzību. Šajā sakarā apsvērumos ir minēts, ka projektā paredzēts vairākus punktus padarīt skaidrākus, inter alia, par atbildību datu lietojumā un datu aizsardzības kontroli.

inter alia

Patiesībā šie punkti, šķiet, attiecas uz dažiem būtiski svarīgiem sīkumiem, kurus atmetot, Direktīvā 95/46/EK un Regulā 45/2001 paredzētie drošības mehānismi nedarbotos vai nebūtu pilnībā saderīgi ar projektu. Piemērojot attiecīgu valstu tiesību aktus saskaņā ar šo direktīvu, parasti pieņem, ka konkrētā dalībvalstī darbojas datu apstrādātājs, kas reģistrēts tajā (4. pants), bet regulas piemērojamība ir atkarīga no tā, kā Kopienas iestāde vai struktūra apstrādā personas datus, veicot darbības, kas visas vai kuru daļa ietilpst Kopienas tiesību aktu jomā (3. pants).

Saskaņā ar regulas projekta 23. panta 2. punktu “vīzu informācijas sistēma apstrādā datus dalībvalstu interesēs”. Saskaņā ar 23. panta 3. punktu dalībvalstis izvēlas iestādi, ko uzskata par datu apstrādātāju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punktu. Šķiet, tas nozīmē, ka, saskaņā ar direktīvā izmantoto sistēmu Komisija būtu jāuzskata par apstrādātāju. Tas ir apstiprināts Pantu skaidrojumā (16).

16

Tāda izteiksme nepietiekami uzsver Komisijas ļoti svarīgo, patiesībā būtisko vietu tiklab sistēmas izstrādes fāzē kā tās normālā darbībā. Ir grūti Komisijas vietu precīzi saistīt ar datu kontroliera jeb apstrādātāja jēdzienu; tā ir vai nu apstrādātāja ar neparastām pilnvarām (citastarp — sistēmas plānošanā), vai apstrādātāja ar ierobežotām pilnvarām (jo datus ievada un izmanto dalībvalstis). Vīzu informācijas sistēmā Komisijai patiesībā ir sui generis vieta (17), un tas ir jāatzīst.

sui generis

17

Svarīgā vieta būtu jāatzīst pilnīgā Komisijas uzdevumu aprakstā, nevis izmantojot izteiksmi, kas realitātei īsti neatbilst, jo ir pārāk nepilnīga, neko nemaina vīzu informācijas sistēmas darbībā, un tikai rada sajukumu. Tas ir svarīgi, lai konsekventi un efektīvi kontrolētu vīzu informācijas sistēmu (skat. arī 3.11. punktu). Tālab Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka svītrot 23. panta 2. punktu.

Svarīgā vieta būtu jāatzīst pilnīgā Komisijas uzdevumu aprakstā

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka svītrot 23. panta 2. punktu

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vēlas uzsvērt, ka pilnīgs to Komisijas uzdevumu apraksts attiecībā uz vīzu informācijas sistēmu ir vēl jo svarīgāks, ja Komisija paredz vadības uzdevumus uzticēt citai struktūrai. Projektam pievienotajā “Fiche Financière” ir minēta iespēja nodot šos uzdevumus ārējo robežu aģentūrai. Tādā sakarā ir būtiski, lai Komisija neatstāj nekādu neskaidrību tās kompetenču ziņā, lai tās pilnvaru pārņēmējs zinātu, kādās robežās viņš var darboties.

3.9.   Drošība

Optimālas vīzu informācijas sistēmas drošības uzturēšana un ievērošana ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību tās datu bāzē glabātiem personas datiem. Lai panāktu pietiekama līmeņa aizsardzību, ir jāievieš pareizi drošības mehānismi, lai novērstu iespējamus draudus, kas ir saistīti ar sistēmas infrastruktūru un iesaistītajām personām. Šo tematu tagad pārrunā dažādās projekta daļās, un tajā būtu jāveic daži uzlabojumi.

Priekšlikuma 25. un 26. pantā ir paredzēti dažādi datu drošības pasākumi un konkrēti norādīts, kāds to nepareizs lietojums būtu jānovērš. Šos noteikumus tomēr lietderīgi būtu papildināt ar pasākumiem, lai metodiski pārraudzītu jau minēto drošības pasākumu efektivitāti, un ziņotu par to. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs konkrēti iesaka šiem pantiem pievienot noteikumus par metodisku drošības pasākumu (paš)auditu.

noteikumus par metodisku drošības pasākumu (paš)auditu.

Tas ir saistīts ar projekta 40. pantu, kurā paredzēta pārraudzība un izvērtējums. Tam būtu jāattiecas gan uz tādiem aspektiem kā pakalpojumu darbības efektivitāti, izmaksu lietderīgumu un kvalitāti, gan arī uz juridisko prasību ievērošanu, jo īpaši datu aizsardzības jomā. Tāpēc Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka paplašināt 40. panta darbības jomu un attiecināt to arī uz apstrādes likumīguma pārraudzību un ziņojumiem par tās likumību.

paplašināt 40. panta darbības jomu un attiecināt to arī uz apstrādes likumīguma pārraudzību un ziņojumiem par tās likumību

Turklāt, papildinot 24. panta 4. punkta c) apakšpunktu vai 26. panta 2. punkta e) apakšpunktu, kas attiecas uz pienācīgi pilnvarotu personālu, kam ir dota pieeja datiem, būtu jāpiebilst, ka dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt to, ka ir pieejami precīzi lietotāju profili (kas būtu jātur attiecīgu valstu kontroles iestāžu rīcībā pārbaudes vajadzībām). Dalībvalstīs līdztekus lietotāju profiliem ir jāsastāda un visu laiku jāatjaunina pilnīgs saraksts ar lietotāju identitātes datiem. Tas pats attiecas uz Komisiju: tālab 25. panta 2. punkta b) apakšpunkts būtu jāpapildina tāpat.

pilnīgs saraksts ar lietotāju identitātes datiem

Pēdējie drošības pasākumi ir pārraudzības un organizatoriski drošības mehānismi. Projekta 28. pants apraksta nosacījumus, kā glabāt visām datu apstrādes operāciju reģistru, un šo operāciju mērķi. Reģistra datus glabā ne tikai, lai pārraudzītu datu aizsardzību un garantētu datu drošību, bet arī regulāram VIS pašauditam. Pašaudita ziņojumi palīdzēs kontroles iestādēm efektīvi veikt pienākumus, kas spēs atklāt vājākos punktus un tiem pievērsties savā audita procedūrā.

visām datu apstrādes operāciju reģistru

arī regulāram

pašauditam

3.10.   Datu subjektu tiesības

3.10.1.   Datu subjektu informēšana

Ārkārtīgi svarīgi ir informēt datu subjektu, lai nodrošinātu datu godprātīgu apstrādi. Informēšana ir neatņemams indivīda tiesību nodrošinājums. To nodrošinot, projekta 30. pantā tagad pamatvilcienos ir ievērots Direktīvas 95/46/EK 10. pants.

Šo pantu tomēr varētu uzlabot daži grozījumi, lai tas labāk iekļautos VIS sistēmā. Direktīvā patiešām ir paredzēts sniegt kādu informāciju, bet vajadzības gadījumā ļauj sniegt vairāk informācijas (18). Attiecīgi būtu jāgroza 30. pants, lai iekļautu šādus punktus:

18

būtu jāgroza 30. pants, lai iekļautu šādus punktus

| — | datu subjektus vajadzētu informēt arī par to, kāds glabāšanas laiks attiecas uz viņu datiem; |
| --- | --- |

—

datu subjektus vajadzētu informēt arī par to, kāds glabāšanas laiks attiecas uz viņu datiem;

| — | 30. panta 1. punkta e) apakšpunkts attiecas uz “tiesībām piekļūt datiem [..], kā arī tiesībām šos datus labot”; precīzāk būtu minēt “tiesības piekļūt datiem, [..] kā arī tiesībām lūgt šos datus labot vai dzēst”. Šajā sakarā datu subjekti būtu informēti par iespēju lūgt padomu vai palīdzību attiecīgām kontroles iestādēm. |
| --- | --- |

—

30. panta 1. punkta e) apakšpunkts attiecas uz “tiesībām piekļūt datiem [..], kā arī tiesībām šos datus labot”; precīzāk būtu minēt “tiesības piekļūt datiem, [..] kā arī tiesībām lūgt šos datus labot vai dzēst”. Šajā sakarā datu subjekti būtu informēti par iespēju lūgt padomu vai palīdzību attiecīgām kontroles iestādēm.

lūgt

vai dzēst

| — | Visbeidzot, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir minēta informācija par datu apstrādātāja — un tā pārstāvja, ja tāds ir — identitāti. Tā kā datu apstrādātājs vienmēr darbojas Eiropas Savienības teritorijā, tāda iespēja nav jāparedz. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir minēta informācija par datu apstrādātāja — un tā pārstāvja, ja tāds ir — identitāti. Tā kā datu apstrādātājs vienmēr darbojas Eiropas Savienības teritorijā, tāda iespēja nav jāparedz.

3.10.2.   Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības

31. panta 1. punkta pēdējā teikumā ir konstatēts, ka “pieeju datiem var piešķirt tikai dalībvalsts”. Var pieņemt, ka tas nozīmē: pieeju datiem (vai atļauju tos darīt zināmus) nevar piešķirt Centrālā vienība, bet tikai kāda dalībvalsts. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka skaidri paredzēt, ka jebkurā dalībvalstī var lūgt atļauju darīt zināmus datus.

skaidri paredzēt, ka jebkurā dalībvalstī var lūgt atļauju darīt zināmus datus

Turklāt šī noteikuma izstrāde šķiet paredzam, ka pieeju nevar atteikt, un ka to ļaus bez atbildīgās dalībvalsts piekrišanas. Tas varētu izskaidrot, kāpēc attiecīgu valstu iestādēm jāsadarbojas, īstenojot 31. panta 2., 3. un 4. pantā, bet ne 31. panta 1. punktā minētās tiesības (19).

19

3.10.3.   Kontroles iestāžu sniegta palīdzība

33. panta 2. punktā ir noteikts, ka attiecīgo valstu kontroles iestāžu pienākums sniegt palīdzību un padomus paliek spēkā visu tiesvedības laiku. Šīs rindkopas doma nav skaidra. Attiecīgo valstu kontroles iestādēm ir dažāda attieksme pret to pienākumiem tiesvedības laikā. Izklausās, ka tām tiesā jādarbojas kā prasījuma iesniedzēja padomdevējām, bet daudzās valstīs tas nav iespējams.

3.11.   Kontrole

Projektā attiecīgo valstu kontroles iestādes un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs dala uzraudzības pienākumus. Tas sader ar projektā izmantoto pieeju spēkā esošiem tiesību aktiem un pienākumiem, kas saistīti ar vīzu informācijas sistēmas darbību un izmantojumu, un ar vajadzību pēc efektīvas kontroles. Tālab Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs sveic šo pieeju, kas izmantota 34. un 35. pantā.

Attiecīgu valstu kontroles iestādes pārrauga, cik likumīgi dalībvalstis apstrādā personas datus, arī, tos pārsūtot uz VIS un saņemot no tās. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs uzrauga Komisijas darbības (...) arī to, lai personas datus likumīgi pārraidītu starp valstu saskarnēm un Centrālo vīzu informācijas sistēmu. Tā var notikt pārklāšanās, jo gan kontroles iestāde attiecīgā valstī, gan Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs reizē atbild par to, lai personas datus likumīgi pārraidītu starp valstu saskarnēm un Centrālo vīzu informācijas sistēmu.

arī, tos pārsūtot uz VIS un saņemot no tās

(...) arī to, lai personas datus likumīgi pārraidītu starp valstu saskarnēm un Centrālo vīzu informācijas sistēmu

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs tāpēc ierosina grozīt 34. pantu, lai kļūtu skaidrs, ka kontroles iestādes attiecīgās valstīs uzrauga to, cik likumīgi dalībvalstis apstrādā personas datus, ietverot to pārraidi no valstu saskarnēm uz vīzu informācijas sistēmu un atpakaļ.

kļūtu skaidrs, ka kontroles iestādes attiecīgās valstīs uzrauga to, cik likumīgi dalībvalstis apstrādā personas datus, ietverot to pārraidi no valstu saskarnēm uz vīzu informācijas sistēmu un atpakaļ

Attiecībā uz VIS kontroli ir svarīgi uzsvērt, ka attiecīgo valstu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja veiktās kontroles darbības būtu mazliet jākoordinē, lai nodrošinātu pietiekamu konsekvenci un vispārēju efektivitāti. Patiesi, regula ir jāīsteno saskaņoti, un jāstrādā, lai rastu vienotu pieeju kopējām problēmām. Turklāt, tā kā ir runa par drošību, var piebilst, ka VIS drošības līmeni galu galā noteiks tās vājākā posma drošības līmenis. Šajā sakarā jāstrukturē un jāstiprina arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja sadarbība ar attiecīgo valstu iestādēm. 35. pantā tālab būtu jāietver nosacījums par to, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi gadā sasauc sanāksmi ar visu attiecīgo valstu kontroles iestādēm.

35. pantā tālab būtu jāietver nosacījums par to, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi gadā sasauc sanāksmi ar visu attiecīgo valstu kontroles iestādēm

3.12.   Īstenošana

Priekšlikuma 36. panta 2. punktā ir paredzēts: “Pasākumus, kas vajadzīgi, lai tehniski īstenotu 1. punktā minētos tehniskos aspektus, paredz saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.” 39. pantā ir minēta 2001. gada decembrī izveidota komiteja (20), kas palīdz Komisijai un kas ir izmantota vairākos instrumentos.

“Pasākumus, kas vajadzīgi, lai tehniski īstenotu 1. punktā minētos tehniskos aspektus, paredz saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto procedūru.”

20

VIS tehnisko aspektu tehniska īstenošana (mijiedarbība ar kompetentām iestādēm un vienots vīzu formāts) datu aizsardzību iespaido vairākos, iespējams, būtiskos aspektos. Piemēram, izvēle — vīzā iegult mikroshēmu vai ne — ietekmēs to, kā izmantos centrālo datu bāzi, savukārt tas, kāda formāta standartu izmantos biometrijas datu apmaiņai, attīstīs vai ierobežos ar to saistīto datu aizsardzības politiku (21).

21

Tehnoloģiju izvēle pilnībā noteiks mērķtiecības un samērības principa pareizas īstenošanas nākotni, un tālab tā būtu jākontrolē. Tālab tehnoloģijas izvēlei, kas būtiski iespaido datu aizsardzību, būtu jānotiek, izmantojot regulu, un saskaņā ar koplēmumu procedūru. Tikai tad var sākt vajadzīgo politisko kontroli. Visos citos gadījumos, kas iespaido datu aizsardzību, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jādod iespēja dot padomus šai komitejai, izdarot izvēli.

tehnoloģijas izvēlei, kas būtiski iespaido datu aizsardzību, būtu jānotiek, izmantojot regulu, un saskaņā ar koplēmumu procedūru. Tikai tad var sākt vajadzīgo politisko kontroli

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jādod iespēja dot padomus

3.13.   Savstarpēja savietojamība

Savstarpēja savietojamība ir būtiski svarīgs lielu informācijas tehnoloģijas sistēmu efektivitātes priekšnoteikums. Tas ļauj konsekventi mazināt kopējās izmaksas un izvairīties no dabiskas nesaskanīgu elementu redudances. Savstarpēja savietojamība var palīdzēt sasniegt kopīgu mērķi — kopēju vīzu politiku — īstenojot vienus un tos pašus procedūras standartus visiem elementiem, kas veido politiku. Turklāt būtiski svarīgi ir nošķirt divu līmeņu savstarpēju savietojamību:

| — | savstarpēja ES dalībvalstu savietojamība visnotaļ vēlama; patiesi, vīzu pieteikumiem, ko sūta vienas dalībvalsts iestādes, jābūt savietojamiem ar vīzu pieteikumiem, ko sūta visu citu dalībvalstu iestādes. |
| --- | --- |

—

savstarpēja ES dalībvalstu savietojamība visnotaļ vēlama; patiesi, vīzu pieteikumiem, ko sūta vienas dalībvalsts iestādes, jābūt savietojamiem ar vīzu pieteikumiem, ko sūta visu citu dalībvalstu iestādes.

| — | Savstarpēja tādu sistēmu savietojamība, kas izveidotas dažādiem mērķiem, vai ar trešo valstu sistēmām, ir krietni apšaubāmāka. |
| --- | --- |

—

Savstarpēja tādu sistēmu savietojamība, kas izveidotas dažādiem mērķiem, vai ar trešo valstu sistēmām, ir krietni apšaubāmāka.

Viens no drošības mehānismiem, ko varētu izmantot, lai ierobežotu sistēmas izmantojuma mērķus un novērstu “funkciju izplūšanu”, var būt dažādu tehnoloģijas standartu izmantojums. Turklāt būtu rūpīgi jādokumentē divu dažādu sistēmu mijiedarbība jebkādā formā. Savstarpējai savietojamībai nevajadzētu radīt tādu stāvokli, ka iestāde, kas nav tiesīga piekļūt konkrētiem datiem vai tos lietot, varētu iegūt tādu pieeju, izmantojot citu informācijas sistēmu.

Tādā sakarā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vēlētos atsaukties uz Padomes 2004. gada marta deklarāciju par terorisma apkarošanu, kurā Komisija ir aicināta nākt klajā ar priekšlikumiem par to, kā stiprināt informācijas sistēmu (ŠIS, VIS un Eurodac) savstarpēju savietojamību un sinerģijas.

Eurodac

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs arī gribētu piesaukt pašreizējo diskusiju par to, kurai struktūrai nākotnē varētu uzticēt dažādu lielu sistēmu vadību (skat. arī šā atzinuma 3.8. punktu).

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs grib atkārtoti uzsvērt, ka sistēmu savstarpēju savietojamību nevar īstenot, pārkāpjot mērķa precizitātes principu, un visi priekšlikumi šajā jomā būtu jāiesniedz viņam.

sistēmu savstarpēju savietojamību nevar īstenot, pārkāpjot mērķa precizitātes principu

4.   SECINĀJUMI

4.1.   Vispārēji jautājumi

| 1. | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs atzīst, ka, lai turpinātu attīstīt kopēju vīzu politiku, ir vajadzīga efektīva apmaiņa ar attiecīgiem datiem. Viens mehānisms, kas var nodrošināt netraucētu informācijas plūsmu, ir vīzu informācijas sistēma. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs ir rūpīgi ņēmis vērā izvērstajā efektivitātes novērtējumā ietvertos pierādījumus. Kaut arī pierādījumi nav gluži neapstrīdami, šķiet, ir pietiekami iemesli attaisnot vīzu informācijas sistēmas izveidi, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku.
  Jaunajam instrumentam tomēr vajadzētu aprobežoties ar datu vākšanu un apmaiņu, ciktāl vākšana un apmaiņa ir vajadzīga, lai attīstītu kopējo vīzu politiku un ir samērīga ar šo mērķi. |
| --- | --- |

1.

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs atzīst, ka, lai turpinātu attīstīt kopēju vīzu politiku, ir vajadzīga efektīva apmaiņa ar attiecīgiem datiem. Viens mehānisms, kas var nodrošināt netraucētu informācijas plūsmu, ir vīzu informācijas sistēma. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs ir rūpīgi ņēmis vērā izvērstajā efektivitātes novērtējumā ietvertos pierādījumus. Kaut arī pierādījumi nav gluži neapstrīdami, šķiet, ir pietiekami iemesli attaisnot vīzu informācijas sistēmas izveidi, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku.

Jaunajam instrumentam tomēr vajadzētu aprobežoties ar datu vākšanu un apmaiņu, ciktāl vākšana un apmaiņa ir vajadzīga, lai attīstītu kopējo vīzu politiku un ir samērīga ar šo mērķi.

| 2. | Vīzu informācijas sistēmas izveidošana var pozitīvi ietekmēt citas likumīgas valsts intereses, bet tas nemaina VIS mērķi. Tādēļ visiem VIS elementiem ir jābūt vajadzīgiem un samērīgiem instrumentiem, ar ko sasniegt iepriekš minēto politikas mērķi. Turklāt:






  — | regulāra tiesībaizsardzības iestāžu pieeja VIS nesaskanēs ar šo mērķi; |
| --- | --- | --- |

2.

Vīzu informācijas sistēmas izveidošana var pozitīvi ietekmēt citas likumīgas valsts intereses, bet tas nemaina VIS mērķi. Tādēļ visiem VIS elementiem ir jābūt vajadzīgiem un samērīgiem instrumentiem, ar ko sasniegt iepriekš minēto politikas mērķi. Turklāt:

—

regulāra tiesībaizsardzības iestāžu pieeja VIS nesaskanēs ar šo mērķi;

| — | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka 1. panta 2. punktā skaidrāk nošķirt “mērķi” no “ieguvumiem”; |
| --- | --- |

—

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs iesaka 1. panta 2. punktā skaidrāk nošķirt “mērķi” no “ieguvumiem”;

| — | savstarpēju savietojamību ar citām sistēmām nevar īstenot, pārkāpjot mērķa precizitātes principu. |
| --- | --- |

—

savstarpēju savietojamību ar citām sistēmām nevar īstenot, pārkāpjot mērķa precizitātes principu.

| 3. | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs atzīst biometrijas datu izmantojuma priekšrocības, bet uzsver, ka tādu datu izmantošana atstāj ārkārtīgi lielu ietekmi, un ierosina ieviest stingrākus aizsardzības mehānismus biometrijas datu izmantošanai. Turklāt pirkstu nospiedumu tehniskās nepilnības prasa, lai izstrādātu un priekšlikumā ietvertu alternatīvas procedūras. |
| --- | --- |

3.

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs atzīst biometrijas datu izmantojuma priekšrocības, bet uzsver, ka tādu datu izmantošana atstāj ārkārtīgi lielu ietekmi, un ierosina ieviest stingrākus aizsardzības mehānismus biometrijas datu izmantošanai. Turklāt pirkstu nospiedumu tehniskās nepilnības prasa, lai izstrādātu un priekšlikumā ietvertu alternatīvas procedūras.

| 4. | Šis atzinums būtu jāmin regulas preambulā pirms apsvērumiem (“ņemot vērā ... atzinumu”). |
| --- | --- |

4.

Šis atzinums būtu jāmin regulas preambulā pirms apsvērumiem (“ņemot vērā ... atzinumu”).

4.2.   Citi jautājumi

| 5. | Par vīzas atteikuma iemesliem: dokumenta projektā būtu jāiekļauj atsauce uz Direktīvas 2004/58/EK 29. pantu, lai nodrošinātos, ka “sabiedrības veselības apdraudējumu” saprot saskaņā ar šo pantu. |
| --- | --- |

5.

Par vīzas atteikuma iemesliem: dokumenta projektā būtu jāiekļauj atsauce uz Direktīvas 2004/58/EK 29. pantu, lai nodrošinātos, ka “sabiedrības veselības apdraudējumu” saprot saskaņā ar šo pantu.

| 6. | Dokumenta projektā “datiem par citiem grupas locekļiem” ir īpaša nozīme: tālab būtu jādod precīza un pietiekami plaša “grupas locekļu” definīcija. |
| --- | --- |

6.

Dokumenta projektā “datiem par citiem grupas locekļiem” ir īpaša nozīme: tālab būtu jādod precīza un pietiekami plaša “grupas locekļu” definīcija.

| 7. | Nekas neliecina, ka šajā projektā izdarītā politiskā izvēle par datu glabāšanu būtu neloģiska vai tai būtu nepieņemamas sekas — ar nosacījumu, ka darbojas visi vajadzīgie korekcijas mehānismi.
  Turklāt dokumenta projektā skaidri jānorāda, ka ikkatram jaunam vīzas pieteikumam personas dati ir jāvērtē pilnīgi no jauna. |
| --- | --- |

7.

Nekas neliecina, ka šajā projektā izdarītā politiskā izvēle par datu glabāšanu būtu neloģiska vai tai būtu nepieņemamas sekas — ar nosacījumu, ka darbojas visi vajadzīgie korekcijas mehānismi.

Turklāt dokumenta projektā skaidri jānorāda, ka ikkatram jaunam vīzas pieteikumam personas dati ir jāvērtē pilnīgi no jauna.

| 8. | Par vīzu pārbaudēm pie ārējām robežām: dokumenta projekta 16. pants būtu jāgroza, jo pieeja centrālai vīzu informācijas sistēmas datu bāzei tādos gadījumos nepavisam nav vajadzīga. Pietiek ar to, ka aizsargātai mikroshēmai var piekļūt tikai kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas.
  Turklāt, ja identitātes pārbaude ir sekmīga, nepavisam nav skaidrs, kam gan vajadzīgi pārējie dati. |
| --- | --- |

8.

Par vīzu pārbaudēm pie ārējām robežām: dokumenta projekta 16. pants būtu jāgroza, jo pieeja centrālai vīzu informācijas sistēmas datu bāzei tādos gadījumos nepavisam nav vajadzīga. Pietiek ar to, ka aizsargātai mikroshēmai var piekļūt tikai kompetentas iestādes, kas pārbauda vīzas.

Turklāt, ja identitātes pārbaude ir sekmīga, nepavisam nav skaidrs, kam gan vajadzīgi pārējie dati.

| 9. | Par datu izmantojumu nelegālu imigrantu identifikācijai un atpakaļsūtīšanai, kā arī patvēruma procedūrās: “fotoattēlus” 17., 18. un 19. panta pirmajā daļā svītrot, bet paturēt otrajās daļās. |
| --- | --- |

9.

Par datu izmantojumu nelegālu imigrantu identifikācijai un atpakaļsūtīšanai, kā arī patvēruma procedūrās: “fotoattēlus” 17., 18. un 19. panta pirmajā daļā svītrot, bet paturēt otrajās daļās.

| 10. | Par Komisijas un dalībvalstu atbildību: 23. panta 2. punkts būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

10.

Par Komisijas un dalībvalstu atbildību: 23. panta 2. punkts būtu jāsvītro.

| 11. | Projektam būtu jāpievieno noteikumi par metodisku drošības pasākumu (paš)auditu. Projekta 40. panta darbības joma ir jāpaplašina un jāattiecina arī uz apstrādes likumīguma pārraudzību un ziņojumiem par tās likumību. Turklāt:






  — | dalībvalstīs ir jāsastāda pilnīgs saraksts un visu laiku jāatjaunina ar lietotāju identitātes datiem. Tas pats attiecas uz Komisiju: Tālab 25. panta 2. punkta b) apakšpunkts būtu jāpapildina tāpat. |
| --- | --- | --- |

11.

Projektam būtu jāpievieno noteikumi par metodisku drošības pasākumu (paš)auditu. Projekta 40. panta darbības joma ir jāpaplašina un jāattiecina arī uz apstrādes likumīguma pārraudzību un ziņojumiem par tās likumību. Turklāt:

—

dalībvalstīs ir jāsastāda pilnīgs saraksts un visu laiku jāatjaunina ar lietotāju identitātes datiem. Tas pats attiecas uz Komisiju: Tālab 25. panta 2. punkta b) apakšpunkts būtu jāpapildina tāpat.

| — | Projekta 28. pants apraksta nosacījumus, kā glabāt visu datu apstrādes operāciju reģistru, un šo operāciju mērķi. Reģistra datus glabā ne tikai, lai pārraudzītu datu aizsardzību un garantētu datu drošību, bet arī regulāram VIS pašauditam. |
| --- | --- |

—

Projekta 28. pants apraksta nosacījumus, kā glabāt visu datu apstrādes operāciju reģistru, un šo operāciju mērķi. Reģistra datus glabā ne tikai, lai pārraudzītu datu aizsardzību un garantētu datu drošību, bet arī regulāram VIS pašauditam.

| 12. | Par datu subjektu tiesībām:






  — | 30. pants būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka datu subjektus vajadzētu informēt arī par to, kāds glabāšanas laiks attiecas uz viņu datiem; |
| --- | --- | --- |

12.

Par datu subjektu tiesībām:

—

30. pants būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka datu subjektus vajadzētu informēt arī par to, kāds glabāšanas laiks attiecas uz viņu datiem;

| — | 30. panta 1. punkta e) apakšpunktā precīzāk būtu minēt “tiesības piekļūt datiem, kā arī tiesībām lūgt šos datus labot vai dzēst”. |
| --- | --- |

—

30. panta 1. punkta e) apakšpunktā precīzāk būtu minēt “tiesības piekļūt datiem, kā arī tiesībām lūgt šos datus labot vai dzēst”.

| — | 30. panta 1. punktā skaidri jāparedz, ka jebkurā dalībvalstī var lūgt atļauju darīt zināmus datus. |
| --- | --- |

—

30. panta 1. punktā skaidri jāparedz, ka jebkurā dalībvalstī var lūgt atļauju darīt zināmus datus.

| 13. | Par kontroli:






  — | dokumenta projekta 34. panta būtu jāgroza, lai kļūtu skaidrs, ka kontroles iestādes attiecīgās valstīs uzrauga to, cik likumīgi dalībvalstis apstrādā personas datus, ietverot to pārraidi no valstu saskarnēm uz vīzu informācijas sistēmu un atpakaļ. |
| --- | --- | --- |

13.

Par kontroli:

—

dokumenta projekta 34. panta būtu jāgroza, lai kļūtu skaidrs, ka kontroles iestādes attiecīgās valstīs uzrauga to, cik likumīgi dalībvalstis apstrādā personas datus, ietverot to pārraidi no valstu saskarnēm uz vīzu informācijas sistēmu un atpakaļ.

| — | 35. pantā tālab būtu jāietver nosacījums par to, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi gadā sasauc sanāksmi ar visu attiecīgo valstu kontroles iestādēm. |
| --- | --- |

—

35. pantā tālab būtu jāietver nosacījums par to, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi gadā sasauc sanāksmi ar visu attiecīgo valstu kontroles iestādēm.

| 14. | Par īstenošanu:






  — | tehnoloģijas izvēlei, kas būtiski iespaido datu aizsardzību, būtu jānotiek, izmantojot regulu, un saskaņā ar koplēmumu procedūru. |
| --- | --- | --- |

14.

Par īstenošanu:

—

tehnoloģijas izvēlei, kas būtiski iespaido datu aizsardzību, būtu jānotiek, izmantojot regulu, un saskaņā ar koplēmumu procedūru.

| — | citos gadījumos Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jādod iespēja dot padomus dokumenta projektā paredzētajai komitejai, izdarot izvēli. |
| --- | --- |

—

citos gadījumos Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam būtu jādod iespēja dot padomus dokumenta projektā paredzētajai komitejai, izdarot izvēli.

Briselē, 2005. gada 23. martā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  Vīzu informācijas sistēma, nobeiguma ziņojums, ko sagatavojusi EK un ko vadījis Trasys, 2003. gada aprīlis.

1

Trasys,

(2)  COM(2003) 558 galīgā redakcija 2003/0217 (CNS) un 2003/0218 (CNS)

2

(3)  2004/512/EK (OV L 213, 15. 6. 2004., 5. lpp.).

3

(4)  COM(2004)835 galīgā redakcija 2004/0287 (COD).

4

(5)  Pētījums vīzu informācijas sistēmas izvērstajam ietekmes novērtējumam, EPNK galīgais ziņojums, 2004. gada x decembrī.

5

(6)  Priekšlikuma 24. panta 2. punkts.

6

(7)  Šajā sakarā ir lietderīgi atsaukties uz Tiesas spriedumu par Österreichischer Rundfunk (Austrijas radio) un citiem (Apvienotās lietas C-465/00, C-138/01 un C-139/01, 2003. gada 20. maija spriedums, Tiesas plēnums (2003) ECR I-4989). Tiesa aplūkoja Austrijas tiesību aktus par algu maksājumu pārskaitīšanas detaļām Austrijas Revīzijas palātas valsts sektora darbiniekiem un to publicēšanu. Tiesa spriedumā ir noteikti vairāki kritēriji, pamatojoties uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu, ko vajadzētu izmantot, piemērojot Direktīvu 95/46/EK, ciktāl šī direktīva pieļauj konkrētus ierobežojumus attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi.

7

Österreichischer Rundfunk

(8)  Tā ir neatkarīga konsultatīva grupa, kurā ietilpst dalībvalstu datu aizsardzības iestādes, EDAU un Komisija; tā izveidota ar Direktīvu 95/46 EK.

8

(9)  Izvērstajā efektivitātes ekspertīzē ir skaidri pateikts (6. lpp. §2. 7).: “neefektivitāte, apkarojot vīzu pārdošanu, krāpšanu un veicot pārbaudes, arī rada neefektivitāti saistībā ar dalībvalstu iekšējo drošību”. Tas nozīmē, ka draudus drošībai daļēji rada neefektīva vīzu politika. Pirmais, kas šajā sakarā ir jādara, ir jāuzlabo vīzu politika, galvenokārt, apkarojot krāpniecību un veicot labākas pārbaudes. Uzlabojumus drošības jomā var panākt, uzlabojot vīzu politiku.

9

“neefektivitāte, apkarojot vīzu pārdošanu, krāpšanu un veicot pārbaudes, arī rada neefektivitāti saistībā ar dalībvalstu iekšējo drošību”.

(10)  “Padomes Pamatlēmums (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (2002/475/JHA)”, (OV) 22.6.2002., Nr. L 164., 3. lpp.

10

(11)  Atzinums Nr. 7/2004 par biometrijas datu iekļaušanu uzturēšanās atļaujās un vīzās, ņemot vērā Eiropas informācijas sistēmu par vīzām (VIS) izveidošanu (Markt/11487/04/EN - WP 96) un darba dokumentu attiecībā uz biometriju (MARKT/10595/03/EN - WP 80).

11

(12)  A. Sasse, Cybertrust and CrimePrevention:Usability and Trust in Information Systems, in“Foresight cybertrust and crime prevention project”. 04/1151, 10 June 2004, p. 7, and Technology Assessment, “Using Biometrics for Border Security”, United States General Accounting Office, GAO-03-174, November 2002.

12

Cybertrust and CrimePrevention:Usability and Trust in Information Systems

in

(13)  A. K. Jain et al., Biometrics: A grand Challenge, Proceedings of International Conference on Pattern Recognition, Cambridge, UK., August 2004

13

Biometrics: A grand Challenge

| Biometrija | Seja | Pirksts | Varavīksne |
| --- | --- | --- | --- |
| FTE % Nav iekļauts | nav datu | 4 | 7 |
| FNMR % noraidījuma koeficients | 4 | 2. 5 | 6 |
| FMR1 % pārbaude atbilst kļūdas koeficientam | 10 | <0,01 | <0,001 |
| FMR2 % identifikācijas kļūdas koeficients dB lielāks par > 1 m | 40 | 0. 1 | NAV DATU |
| FMR3 % pārbaude atbilst kļūdas koeficientam dB izmēram=500 | 12 | <1 | NAV DATU |

Biometrija

Seja

Pirksts

Varavīksne

FTE % Nav iekļauts

nav datu

4

7

FNMR % noraidījuma koeficients

4

2. 5

6

FMR1 % pārbaude atbilst kļūdas koeficientam

10

<0,01

<0,001

FMR2 % identifikācijas kļūdas koeficients dB lielāks par > 1 m

40

0. 1

NAV DATU

FMR3 % pārbaude atbilst kļūdas koeficientam dB izmēram=500

12

<1

NAV DATU

Biometrics: A grand Challenge

Biometrics: A grand Challenge

(14)  Biometrics at the frontiers: assessing the impact on Society, February 2005, Institute for Prospective Technological Studies, DG Joint Research Centre, EC.

14

Biometrics at the frontiers: assessing the impact on Society

(15)  Progresa ziņojums par 108. Konvencijas principu piemērošanu biometrijas datu vākšanai un apstrādei, Eiropadome, 2005. gads., 11. lpp.

15

(16)  Skat. projekta 37. lpp. .

16

(17)  Kaut arī Direktīvā 95/46/EK un Regulā 45/2001 dotā definīcija paredz arī iespēju, ka ir vairāki datu apstrādātāji ar dažādiem pienākumiem.

17

(18)  Tajā teikts, “papildu informācija, (...) ciktāl minētā papildu informācija ir vajadzīga, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos datus ievāc, lai garantētu godprātīgu apstrādi attiecībā uz datu subjektu.”

18

papildu informācija, (...) ciktāl minētā papildu informācija ir vajadzīga, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos datus ievāc, lai garantētu godprātīgu apstrādi attiecībā uz datu subjektu.”

(19)  Attiecīgi 31. panta 3. punktu, kas attiecas uz attiecīgu valstu iestāžu sadarbību, īstenojot tiesības labot vai dzēst datus, šajā ziņā varētu grozīt, lai panāktu lielāku skaidrību: ja lūgums, “kā minēts 31. panta 2. punktā”. 31. panta 1. punktā minētie lūgumi (pieeja) neparedz iestādēm sadarboties.

19

kā minēts 31. panta 2. punktā”

(20)  Padomes 2001. gada 6. decembra Regula Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (ŠIS II) izveidošanu.

20

(21)  2003. gada septembra priekšlikumā, ar ko groza Padomes regulu (EK)1683/95 (vienota vīzu forma) bija iekļauts līdzīgs pants.

21

---