# Euroopan unionin C 231/20.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 231 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta20. syyskuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 231

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta20. syyskuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 13.—14. huhtikuuta 2005 pidetty 59. täysistunto |
| 2005/C 231/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä | 1 |
| 2005/C 231/2 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta | 19 |
| 2005/C 231/3 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta | 35 |
| 2005/C 231/4 | Alueiden komitean lausunto aiheista Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääsystä satamapalvelujen markkinoille ja — Valkoinen kirja EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksesta | 38 |
| 2005/C 231/5 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta | 46 |
| 2005/C 231/6 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus | 50 |
| 2005/C 231/7 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen | 55 |
| 2005/C 231/8 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto: Euroopan naapuruuspolitiikka — Strategia-asiakirja | 58 |
| 2005/C 231/9 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus liittymistä valmistelevasta tukivälineestä | 67 |
| 2005/C 231/0 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 2003/88/EY muuttamisesta | 69 |
| 2005/C 231/1 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+) | 72 |
| 2005/C 231/2 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä | 75 |
| 2005/C 231/3 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue: alue- ja paikallisviranomaisten osuus Haagin ohjelman toimeenpanossa | 83 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

13.—14. huhtikuuta 2005 pidetty 59. täysistunto

2005/C 231/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä

1

2005/C 231/2

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta

19

2005/C 231/3

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta

35

2005/C 231/4

Alueiden komitean lausunto aiheista Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääsystä satamapalvelujen markkinoille ja — Valkoinen kirja EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksesta

38

2005/C 231/5

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta

46

2005/C 231/6

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus

50

2005/C 231/7

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen

55

2005/C 231/8

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto: Euroopan naapuruuspolitiikka — Strategia-asiakirja

58

2005/C 231/9

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus liittymistä valmistelevasta tukivälineestä

67

2005/C 231/0

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 2003/88/EY muuttamisesta

69

2005/C 231/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+)

72

2005/C 231/2

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston asetus unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä

75

2005/C 231/3

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue: alue- ja paikallisviranomaisten osuus Haagin ohjelman toimeenpanossa

83

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Alueiden komitea

13.—14. huhtikuuta 2005 pidetty 59. täysistunto

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä”

(2005/C 231/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä KOM(2004) 492 lopullinen — 2004/0163 AVC,

ottaa huomioon Euroopan komission 16. heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon neuvoston 21. joulukuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 80 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 26. toukokuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission muut asetusehdotukset, jotka koskevat Euroopan koheesiorahastoa, KOM(2004) 494 lopullinen — 2004/0166 AVC, Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), KOM(2004) 495 lopullinen — 2004/0167 COD, Euroopan sosiaalirahastoa, KOM(2004) 493 lopullinen — 2004/0165 COD ja eurooppalaisen rajaseutuyhteistyöyhtymän (ERY) perustamista, KOM(2004) 496 lopullinen — 2004/0168 COD,

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus”, CdR 120/2004 fin, (1)

ottaa huomioon antamansa suuntaa-antavan selvityksen aiheesta ”Rakennerahastojen hallinnointi ja yksinkertaistaminen vuoden 2006 jälkeen”, CdR 389/2002 fin (2),

ottaa huomioon antamansa lausunnon aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten ja osuus- ja yhteisötalouden organisaatioiden välinen kumppanuus: merkitys työllisyyden, paikalliskehityksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta”, CdR 384/2001 fin, (3)

ottaa huomioon Albert Boren laatiman, rahoitusnäkymiä koskevan lausuntoluonnoksen (”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”), CdR 162/2004 rev. 3, jonka ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunta hyväksyi 26. marraskuuta 2004,

ottaa huomioon Rosario Condorellin laatiman lausuntoluonnoksen aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR)”, CdR 233/2004 rev. 1,

ottaa huomioon Antonio Paivan laatiman lausuntoluonnoksen aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta”, CdR 234/2004,

ottaa huomioon Paz Fernández Felgueroson laatiman lausuntoluonnoksen aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahastosta”, CdR .../2004,

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 4. helmikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 232/2004 rev. 3), jonka esittelijät olivat kunnanneuvos/puheenjohtaja Jens Nilsson sekä Draman, Kavalan ja Ksanthin läänien yhteisen hallintoelimen puheenjohtaja Konstantinos Tatsis,

sekä katsoo, että

| 1. | komitean tekemien arviointien keskeisenä kriteerinä on edelleenkin EY:n perustamissopimuksen 158 artikla; taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen koko yhteisön sopusointuisen kehityksen edistämiseksi sekä alueiden välisten erojen ja etenkin kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden vähentäminen vahvistavat osaltaan merkittävästi alue- ja paikallisviranomaisten roolia Euroopassa sekä edistävät Lissabonin ja Göteborgin toimintasuunnitelmien toteutumista, |
| --- | --- |

1.

komitean tekemien arviointien keskeisenä kriteerinä on edelleenkin EY:n perustamissopimuksen 158 artikla; taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen koko yhteisön sopusointuisen kehityksen edistämiseksi sekä alueiden välisten erojen ja etenkin kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden vähentäminen vahvistavat osaltaan merkittävästi alue- ja paikallisviranomaisten roolia Euroopassa sekä edistävät Lissabonin ja Göteborgin toimintasuunnitelmien toteutumista,

| 2. | että Euroopan perustuslakia koskevan sopimuksen III-220 artiklassa vahvistetaan yhteenkuuluvuuden tavoitetta lisäämällä siihen alueellinen ulottuvuus: ”edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi”, |
| --- | --- |

2.

että Euroopan perustuslakia koskevan sopimuksen III-220 artiklassa vahvistetaan yhteenkuuluvuuden tavoitetta lisäämällä siihen alueellinen ulottuvuus: ”edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi”,

| 3. | että laajentuminen on lisännyt koheesion tarvetta unionissa ja että koheesiota varten tarvitaan pitkäjänteisiä ja jatkuvia toimia, |
| --- | --- |

3.

että laajentuminen on lisännyt koheesion tarvetta unionissa ja että koheesiota varten tarvitaan pitkäjänteisiä ja jatkuvia toimia,

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

JOHDANTO

I   Yleiskehys

ALUEIDEN KOMITEA

| 1 | katsoo, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaan koheesiopolitiikan alueellinen ulottuvuus on erittäin tärkeä ja että sitä tulee vahvistaa laajentumisen jälkeen Euroopan unionin tasapainoisen kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1

katsoo, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaan koheesiopolitiikan alueellinen ulottuvuus on erittäin tärkeä ja että sitä tulee vahvistaa laajentumisen jälkeen Euroopan unionin tasapainoisen kehityksen edistämiseksi.

| 2 | pitää myönteisinä koheesiossa viime vuosina saavutettuja tuloksia sekä Euroopan unionin aluepolitiikan vaikutuksia tavoitteena olevaan koko yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen. Komitea painottaa myös sitä, että perussopimuksin taattu koheesiopolitiikka on painavin, näkyvin ja tärkein yhteisvastuun ja yhteistyön periaatteiden toteuttamisväline, joten se on eräs unionin väestön ja alueiden yhdentymisen tärkeimmistä kulmakivistä. |
| --- | --- |

2

pitää myönteisinä koheesiossa viime vuosina saavutettuja tuloksia sekä Euroopan unionin aluepolitiikan vaikutuksia tavoitteena olevaan koko yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen. Komitea painottaa myös sitä, että perussopimuksin taattu koheesiopolitiikka on painavin, näkyvin ja tärkein yhteisvastuun ja yhteistyön periaatteiden toteuttamisväline, joten se on eräs unionin väestön ja alueiden yhdentymisen tärkeimmistä kulmakivistä.

| 3 | kannattaa Euroopan komission rahoitusehdotusta, jonka mukaan koheesiopolitiikan kolmen tavoitteen toteutukseen osoitetaan 336,1 miljardia euroa. Komitea pitää komission esittämää rahoitusehdotusta riittävänä siihen, että entisen 15:n jäsenvaltion EU:n alueita voidaan kehittää edelleen ja samanaikaisesti tukea tasavertaisesti uusia jäsenvaltioita, mikäli varat jaetaan oikeudenmukaisesti ja kohdennetaan kaikkein pahimpien ongelmien ratkaisemiseen. Komitea kannattaa nyt ehdotusta sillä nimenomaisella ehdolla, että komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että määrärahoja lisätään kohtuullisesti laajentumisesta johtuvia uusia vaatimuksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3

kannattaa Euroopan komission rahoitusehdotusta, jonka mukaan koheesiopolitiikan kolmen tavoitteen toteutukseen osoitetaan 336,1 miljardia euroa. Komitea pitää komission esittämää rahoitusehdotusta riittävänä siihen, että entisen 15:n jäsenvaltion EU:n alueita voidaan kehittää edelleen ja samanaikaisesti tukea tasavertaisesti uusia jäsenvaltioita, mikäli varat jaetaan oikeudenmukaisesti ja kohdennetaan kaikkein pahimpien ongelmien ratkaisemiseen. Komitea kannattaa nyt ehdotusta sillä nimenomaisella ehdolla, että komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan, että määrärahoja lisätään kohtuullisesti laajentumisesta johtuvia uusia vaatimuksia silmällä pitäen.

| 4 | katsoo, että Euroopan komission ehdottamaan talousarvioon esitetyt vähennykset, olivat ne missä tahansa muodossa, vaarantavat koheesiopolitiikan perustan ja heikentävät siten yhteisvastuun periaatetta, joka on kuitenkin selkeästi erillinen ja tärkeä tekijä Euroopan integraatioissa. |
| --- | --- |

4

katsoo, että Euroopan komission ehdottamaan talousarvioon esitetyt vähennykset, olivat ne missä tahansa muodossa, vaarantavat koheesiopolitiikan perustan ja heikentävät siten yhteisvastuun periaatetta, joka on kuitenkin selkeästi erillinen ja tärkeä tekijä Euroopan integraatioissa.

| 5 | torjuu sen vuoksi varojen tavoitekohtaisen jaon osalta kaikki pyrkimykset vähentää komission ehdottamia budjettimäärärahoja ja torjuu etenkin tavoitteen ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” määrärahojen vähentämisen |
| --- | --- |

5

torjuu sen vuoksi varojen tavoitekohtaisen jaon osalta kaikki pyrkimykset vähentää komission ehdottamia budjettimäärärahoja ja torjuu etenkin tavoitteen ”alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” määrärahojen vähentämisen

| 6 | korostaa unioninlaajuisen tehokkaan aluepolitiikan sekä Lissabonin ja Göteborgin ohjelmien täytäntöönpanon välistä erottamatonta yhteyttä. Euroopan talouskasvua ja kilpailukykyä koko unionissa edistetään kaikkia alueita koskevan EU:n koheesiopolitiikan avulla eikä siten, että koheesiopolitiikka siirretään takaisin jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n kilpailukyky riippuu kunkin alueen kilpailukyvystä. |
| --- | --- |

6

korostaa unioninlaajuisen tehokkaan aluepolitiikan sekä Lissabonin ja Göteborgin ohjelmien täytäntöönpanon välistä erottamatonta yhteyttä. Euroopan talouskasvua ja kilpailukykyä koko unionissa edistetään kaikkia alueita koskevan EU:n koheesiopolitiikan avulla eikä siten, että koheesiopolitiikka siirretään takaisin jäsenvaltioiden toimivaltaan. EU:n kilpailukyky riippuu kunkin alueen kilpailukyvystä.

| 7 | varoittaa, että rahoitusnäkymiä koskevien neuvottelujen pitkittymisestä johtuvat viipeet ohjelmointikauden aloittamisessa johtavat siihen, että EU:n paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat kärsimään rahoitushäiriöistä ja epävakaudesta. |
| --- | --- |

7

varoittaa, että rahoitusnäkymiä koskevien neuvottelujen pitkittymisestä johtuvat viipeet ohjelmointikauden aloittamisessa johtavat siihen, että EU:n paikallis- ja alueviranomaiset joutuvat kärsimään rahoitushäiriöistä ja epävakaudesta.

II   Uusi kumppanuus koheesiopolitiikassa

ALUEIDEN KOMITEA

| 8 | kannattaa varojen ja painopisteiden keskittämistä kolmeen tavoitteeseen (lähentyminen, alueellinen kilpailukyky ja työllisyys sekä alueiden välinen yhteistyö). Näin parannetaan sisäistä yhtenäisyyttä, kun koordinoidaan yhteisön tasolla rakennerahastojen välisiä toimia ja alakohtaisia unionin politiikkoja, sekä ulkoista yhtenäisyyttä, kun eri toimintatasot (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja yhteisötasot) nivotaan keskenään. |
| --- | --- |

8

kannattaa varojen ja painopisteiden keskittämistä kolmeen tavoitteeseen (lähentyminen, alueellinen kilpailukyky ja työllisyys sekä alueiden välinen yhteistyö). Näin parannetaan sisäistä yhtenäisyyttä, kun koordinoidaan yhteisön tasolla rakennerahastojen välisiä toimia ja alakohtaisia unionin politiikkoja, sekä ulkoista yhtenäisyyttä, kun eri toimintatasot (paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja yhteisötasot) nivotaan keskenään.

| 9 | on tyytyväinen siihen, että koheesiorahasto toimii vastaisuudessa niissä jäsenvaltioissa, joiden BKT on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Olisi myös löydettävä poliittinen ratkaisu niitä jäsenvaltioita varten, jotka laajentumisen seurauksena eivät tulevaisuudessa ole oikeutettuja tukeen. |
| --- | --- |

9

on tyytyväinen siihen, että koheesiorahasto toimii vastaisuudessa niissä jäsenvaltioissa, joiden BKT on alle 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Olisi myös löydettävä poliittinen ratkaisu niitä jäsenvaltioita varten, jotka laajentumisen seurauksena eivät tulevaisuudessa ole oikeutettuja tukeen.

| 10 | on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan lähentymistavoitteen perusteella annettava rakennerahastotuki kohdennetaan kestävään alueelliseen ja paikalliseen talouskehitykseen. |
| --- | --- |

10

on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan lähentymistavoitteen perusteella annettava rakennerahastotuki kohdennetaan kestävään alueelliseen ja paikalliseen talouskehitykseen.

| 11 | on tyytyväinen komission ehdotukseen etsiä ratkaisu ns. tilastovaikutuksesta kärsiviä alueita varten uuden lähentymistavoitteen yhteydessä. Näiden säännösten muotoilu ehdotetussa asetuksessa ei kuitenkaan riitä, sillä ne eivät tarjoa varman suunnittelun edellyttämää tietoa tuen määrästä ja tukikelpoisuudesta. |
| --- | --- |

11

on tyytyväinen komission ehdotukseen etsiä ratkaisu ns. tilastovaikutuksesta kärsiviä alueita varten uuden lähentymistavoitteen yhteydessä. Näiden säännösten muotoilu ehdotetussa asetuksessa ei kuitenkaan riitä, sillä ne eivät tarjoa varman suunnittelun edellyttämää tietoa tuen määrästä ja tukikelpoisuudesta.

| 12 | pitää myönteisenä komission ehdotusta ottaa käyttöön kilpailukyky- ja työllisyystavoite, jonka piiriin kuuluvat kaikki alueet, jotka eivät täytä lähentymistavoitteen mukaisia vaatimuksia. Erityistä huomiota voitaisiin kiinnittää alueisiin, jotka kärsivät merkittävistä yhteiskunnallis-taloudellisista ongelmista ja joilla on merkittävä rakennemuutoksen tarve, kummatkin määriteltyinä ainoastaan asiaa koskevin perustein. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että kyseinen uusi tavoite koskee kutakin aluetta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

12

pitää myönteisenä komission ehdotusta ottaa käyttöön kilpailukyky- ja työllisyystavoite, jonka piiriin kuuluvat kaikki alueet, jotka eivät täytä lähentymistavoitteen mukaisia vaatimuksia. Erityistä huomiota voitaisiin kiinnittää alueisiin, jotka kärsivät merkittävistä yhteiskunnallis-taloudellisista ongelmista ja joilla on merkittävä rakennemuutoksen tarve, kummatkin määriteltyinä ainoastaan asiaa koskevin perustein. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että kyseinen uusi tavoite koskee kutakin aluetta kokonaisuudessaan.

| 13 | suhtautuu myönteisesti siihen, että alueet, jotka vuonna 2006 kuuluvat kokonaisuudessaan tavoitteen 1 piiriin ja jotka eivät lähentymistavoitteen perusteella ole oikeutettuja tukeen (phasing in -alueet) saavat edelleen tukea rakennerahastoista ja että niillä on näin oikeudenmukaiset ja tasapuoliset mahdollisuudet pyrkiä kohti alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteita. |
| --- | --- |

13

suhtautuu myönteisesti siihen, että alueet, jotka vuonna 2006 kuuluvat kokonaisuudessaan tavoitteen 1 piiriin ja jotka eivät lähentymistavoitteen perusteella ole oikeutettuja tukeen (phasing in -alueet) saavat edelleen tukea rakennerahastoista ja että niillä on näin oikeudenmukaiset ja tasapuoliset mahdollisuudet pyrkiä kohti alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteita.

| 14 | on hyvillään erityisen alueiden välisen yhteistyötavoitteen luomisesta sekä valtioidenvälisen, rajatylittävän ja verkostomyötäisen yhteistyön valtavirtaistamisesta, mutta vaatii myös alueidenvälisen yhteistyön sisällyttämistä itsenäisenä toimintalinjana uuteen tavoitteeseen. Tavoitteessa on korostettava erityisesti innovaation ja parhaiden käytänteiden levittämistä EU:n kilpailukyvyn edistämiseksi. |
| --- | --- |

14

on hyvillään erityisen alueiden välisen yhteistyötavoitteen luomisesta sekä valtioidenvälisen, rajatylittävän ja verkostomyötäisen yhteistyön valtavirtaistamisesta, mutta vaatii myös alueidenvälisen yhteistyön sisällyttämistä itsenäisenä toimintalinjana uuteen tavoitteeseen. Tavoitteessa on korostettava erityisesti innovaation ja parhaiden käytänteiden levittämistä EU:n kilpailukyvyn edistämiseksi.

| 15 | on tyytyväinen siihen, että rahastotuen yhteydessä otetaan huomioon unionin alueellinen ulottuvuus ja kiinnitetään erityishuomiota kaupunkialueiden tilanteen vahvistamiseen, kalastuksesta riippuvaisiin alueisiin, erityisistä maantieteellisistä tai luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin (saariin, harvaan asuttuihin alueisiin, vuoristoalueisiin ja rajaseutualueisiin) sekä syrjäisimpiin alueisiin. |
| --- | --- |

15

on tyytyväinen siihen, että rahastotuen yhteydessä otetaan huomioon unionin alueellinen ulottuvuus ja kiinnitetään erityishuomiota kaupunkialueiden tilanteen vahvistamiseen, kalastuksesta riippuvaisiin alueisiin, erityisistä maantieteellisistä tai luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin (saariin, harvaan asuttuihin alueisiin, vuoristoalueisiin ja rajaseutualueisiin) sekä syrjäisimpiin alueisiin.

| 16 | suhtautuu myönteisesti uuteen ehdotettuun lähialuevälineeseen, jolla pyritään vahvistamaan kuvaa yhteisestä Euroopasta. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään selkeitä ehdotuksia kyseisen välineen ja alueiden välisen yhteistyön tavoitteen koordinoimiseksi, jotta niiden keskinäinen yhteisvaikutus maksimoidaan. |
| --- | --- |

16

suhtautuu myönteisesti uuteen ehdotettuun lähialuevälineeseen, jolla pyritään vahvistamaan kuvaa yhteisestä Euroopasta. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään selkeitä ehdotuksia kyseisen välineen ja alueiden välisen yhteistyön tavoitteen koordinoimiseksi, jotta niiden keskinäinen yhteisvaikutus maksimoidaan.

| 17 | korostaa, että tiettyjä valtioiden rajat ylittäviä alueita on harkittava uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan uusi poliittinen maantiede tulevaa laajentumista ajatellen. Komitea ehdottaa, että säilytetään ne nykyisellä kaudella 2000–2006 toimivat valtioiden välisen yhteistyön alueet, jotka täyttävät yhtenäisyyttä ja tehokkuutta koskevat yhteisön vaatimukset sekä kehittävät niihin kuuluvien yksittäisten alueiden yhteisiä etuja ja mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

17

korostaa, että tiettyjä valtioiden rajat ylittäviä alueita on harkittava uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan uusi poliittinen maantiede tulevaa laajentumista ajatellen. Komitea ehdottaa, että säilytetään ne nykyisellä kaudella 2000–2006 toimivat valtioiden välisen yhteistyön alueet, jotka täyttävät yhtenäisyyttä ja tehokkuutta koskevat yhteisön vaatimukset sekä kehittävät niihin kuuluvien yksittäisten alueiden yhteisiä etuja ja mahdollisuuksia.

| 18 | on tyytyväinen siihen, että sukupuolinäkökulma on sisällytetty rahastojen kaikkiin ohjelmasuunnittelu-, toteutus- ja arviointivaiheisiin. |
| --- | --- |

18

on tyytyväinen siihen, että sukupuolinäkökulma on sisällytetty rahastojen kaikkiin ohjelmasuunnittelu-, toteutus- ja arviointivaiheisiin.

| 19 | arvostaa pyrkimyksiä yksinkertaistaa hallintomenettelyjä sekä parantaa yleisasetuksen piiriin kuuluvien rahastojen avoimuutta ja hallintaa sekä toivoo, että komission myöhemmin hyväksymät yleisasetuksen yksityiskohtaiset soveltamissäännöt ilmentävät samaa pyrkimystä. |
| --- | --- |

19

arvostaa pyrkimyksiä yksinkertaistaa hallintomenettelyjä sekä parantaa yleisasetuksen piiriin kuuluvien rahastojen avoimuutta ja hallintaa sekä toivoo, että komission myöhemmin hyväksymät yleisasetuksen yksityiskohtaiset soveltamissäännöt ilmentävät samaa pyrkimystä.

| 20 | kannattaa ehdotuksia kumppanuuden ja yhteistyön vahvistamiseksi niin paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason viranomaisten kuin yksityisten ja yhteiskuntaelämän toimijoiden välillä kaikissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston ohjelmasuunnittelu-, toteutus- ja arviointiprosesseissa. |
| --- | --- |

20

kannattaa ehdotuksia kumppanuuden ja yhteistyön vahvistamiseksi niin paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason viranomaisten kuin yksityisten ja yhteiskuntaelämän toimijoiden välillä kaikissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston ohjelmasuunnittelu-, toteutus- ja arviointiprosesseissa.

| 21 | suhtautuu myönteisesti strategisen lähestymistavan käyttöönottoon ohjelmasuunnittelujärjestelmässä, sillä se johtaa uuteen poliittiseen prosessiin, jolla voidaan parantaa sekä suunnittelun laatua että hallinnon tehokkuutta. Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden koordinoida nykyistä paremmin kansallisia strategioita ja koheesiopolitiikan strategisia tavoitteita. |
| --- | --- |

21

suhtautuu myönteisesti strategisen lähestymistavan käyttöönottoon ohjelmasuunnittelujärjestelmässä, sillä se johtaa uuteen poliittiseen prosessiin, jolla voidaan parantaa sekä suunnittelun laatua että hallinnon tehokkuutta. Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden koordinoida nykyistä paremmin kansallisia strategioita ja koheesiopolitiikan strategisia tavoitteita.

| 22 | katsoo, että kansallisen strategisen viitekehyksen käyttöönotolla siirretään hallintovastuuta toimintaohjelmia hallinnoiville viranomaisille, ja on niin ollen sitä mieltä, että alue- ja paikallisviranomaisten roolia voidaan vahvistaa entisestään koheesiopolitiikan kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

22

katsoo, että kansallisen strategisen viitekehyksen käyttöönotolla siirretään hallintovastuuta toimintaohjelmia hallinnoiville viranomaisille, ja on niin ollen sitä mieltä, että alue- ja paikallisviranomaisten roolia voidaan vahvistaa entisestään koheesiopolitiikan kaikissa vaiheissa.

| 23 | toteaa, että N+2-säännön soveltamista koskevat uudet poikkeukset lisäävät joustavuutta ja auttavat erityisesti uusien jäsenvaltioiden alueita hyödyntämään koheesiopolitiikkaan osoitettuja varoja asianmukaisesti ja hyvissä ajoin. Komitea katsoo kuitenkin, että komission tulisi ryhtyä lisätoimiin joustavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

23

toteaa, että N+2-säännön soveltamista koskevat uudet poikkeukset lisäävät joustavuutta ja auttavat erityisesti uusien jäsenvaltioiden alueita hyödyntämään koheesiopolitiikkaan osoitettuja varoja asianmukaisesti ja hyvissä ajoin. Komitea katsoo kuitenkin, että komission tulisi ryhtyä lisätoimiin joustavuuden lisäämiseksi.

III   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 24 | korostaa, että yksinkertaistamisessa ei ole kyse pelkästään hallinnon hajauttamisesta vaan myös koko järjestelmän vastuullisuuden lisäämisestä. Alueiden komitea painottaa kumppanuusperiaatteen merkitystä sekä vaaleilla valittujen alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien osallistumista. Komitea kehottaa komissiota rohkaisemaan jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisuutta tehdä tarvittaessa kolmikantasopimuksia. |
| --- | --- |

24

korostaa, että yksinkertaistamisessa ei ole kyse pelkästään hallinnon hajauttamisesta vaan myös koko järjestelmän vastuullisuuden lisäämisestä. Alueiden komitea painottaa kumppanuusperiaatteen merkitystä sekä vaaleilla valittujen alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien osallistumista. Komitea kehottaa komissiota rohkaisemaan jäsenvaltioita hyödyntämään mahdollisuutta tehdä tarvittaessa kolmikantasopimuksia.

| 25 | kannattaa komission pyrkimyksiä vahvistaa läheisyysperiaatetta. Yksinkertaistamispyrkimysten osalta alueiden komitea korostaakin, ettei jäsenvaltioissa tule vahvistaa keskittämistä. On tärkeää varmistaa läheisyysperiaatteen toteuttaminen paikallis- ja aluetasolla. Tavoitteena ei tule olla vain vastuun siirtäminen jäsenvaltioille vaan keskeisten toimijoiden sitominen koheesiopolitiikan tavoitteiden täytäntöönpanon asianmukaiseen vaiheeseen. Komitea toivookin, että läheisyysperiaatetta sovelletaan myös jäsenvaltioissa eikä vain jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välillä. |
| --- | --- |

25

kannattaa komission pyrkimyksiä vahvistaa läheisyysperiaatetta. Yksinkertaistamispyrkimysten osalta alueiden komitea korostaakin, ettei jäsenvaltioissa tule vahvistaa keskittämistä. On tärkeää varmistaa läheisyysperiaatteen toteuttaminen paikallis- ja aluetasolla. Tavoitteena ei tule olla vain vastuun siirtäminen jäsenvaltioille vaan keskeisten toimijoiden sitominen koheesiopolitiikan tavoitteiden täytäntöönpanon asianmukaiseen vaiheeseen. Komitea toivookin, että läheisyysperiaatetta sovelletaan myös jäsenvaltioissa eikä vain jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välillä.

| 26 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen lisääminen tulevan ohjelmointikauden kaikissa vaiheissa vaikuttaa puolestaan myönteisesti meneillään olevalla kaudella esille tulleiden hyödyntämisongelmien poistamiseksi. |
| --- | --- |

26

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen lisääminen tulevan ohjelmointikauden kaikissa vaiheissa vaikuttaa puolestaan myönteisesti meneillään olevalla kaudella esille tulleiden hyödyntämisongelmien poistamiseksi.

| 27 | kehottaa Euroopan komissiota luomaan rakenteelliset edellytykset alueelliselle eriyttämiselle aluetukisäädöksissä sekä sallimaan tarkkaan kohdennetut julkiset investoinnit erityisesti silloin, kun tällä tavoin voidaan korjata markkinoiden häiriöitä alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

27

kehottaa Euroopan komissiota luomaan rakenteelliset edellytykset alueelliselle eriyttämiselle aluetukisäädöksissä sekä sallimaan tarkkaan kohdennetut julkiset investoinnit erityisesti silloin, kun tällä tavoin voidaan korjata markkinoiden häiriöitä alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

| 28 | ehdottaa, että erittäin harvaan asuttuja alueita kohdellaan erityistapauksina siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon vallitsevat vaikeat olosuhteet Ruotsin ja Suomen liittymissopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

28

ehdottaa, että erittäin harvaan asuttuja alueita kohdellaan erityistapauksina siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon vallitsevat vaikeat olosuhteet Ruotsin ja Suomen liittymissopimusten mukaisesti.

| 29 | katsoo, että ehdotusta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen toteuttamisesta tulisi selventää. Komitea on sitä mieltä, että etenkin rajatylittävästi hallinnoitujen tukiohjelmien hallintoa tulisi yksinkertaistaa huomattavasti, sillä tähän mennessä erittäin monimutkaiset EU:n oikeudelliset ja hallinnolliset säännökset ovat haitanneet merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

29

katsoo, että ehdotusta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen toteuttamisesta tulisi selventää. Komitea on sitä mieltä, että etenkin rajatylittävästi hallinnoitujen tukiohjelmien hallintoa tulisi yksinkertaistaa huomattavasti, sillä tähän mennessä erittäin monimutkaiset EU:n oikeudelliset ja hallinnolliset säännökset ovat haitanneet merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä.

| 30 | suhtautuu myönteisesti siihen, että merirajat on sisällytetty ehdotukseen, sillä näin parannetaan alueiden välistä yhteistyötä. Komitea kehottaa tulkitsemaan 150 kilometrin rajaa joustavasti, jotta mahdollistetaan niiden alueiden mielekäs yhteistyö, joilla on yhteinen meriraja. |
| --- | --- |

30

suhtautuu myönteisesti siihen, että merirajat on sisällytetty ehdotukseen, sillä näin parannetaan alueiden välistä yhteistyötä. Komitea kehottaa tulkitsemaan 150 kilometrin rajaa joustavasti, jotta mahdollistetaan niiden alueiden mielekäs yhteistyö, joilla on yhteinen meriraja.

| 31 | ehdottaa, että alueiden välisen yhteistyön tehostamiseksi alueohjelmiin sisällytetään kaikki ne strategiset teemat, joilla on lisäarvoa unionitasolla sekä riittävät määrärahat. |
| --- | --- |

31

ehdottaa, että alueiden välisen yhteistyön tehostamiseksi alueohjelmiin sisällytetään kaikki ne strategiset teemat, joilla on lisäarvoa unionitasolla sekä riittävät määrärahat.

| 32 | on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseen, ja kehottaa laatimaan nykyistä enemmän toimia, joilla voidaan vastata vammaisten tarpeisiin. |
| --- | --- |

32

on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota sosiaalisen osallisuuden vahvistamiseen, ja kehottaa laatimaan nykyistä enemmän toimia, joilla voidaan vastata vammaisten tarpeisiin.

| 33 | toteaa, että ikääntymiseen liittyviin ongelmiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, sillä se on yksi Euroopan suurimmista haasteista tulevina vuosikymmeninä. |
| --- | --- |

33

toteaa, että ikääntymiseen liittyviin ongelmiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, sillä se on yksi Euroopan suurimmista haasteista tulevina vuosikymmeninä.

| 34 | suosittaa painokkaasti, että rakennerahastoista tulevaisuudessa rahoitettavissa ohjelmissa otetaan huomioon sellaiset kysymykset kuin kaupunkien elvyttäminen, sosiaalinen ahdinko, taloudellinen rakennemuutos ja julkinen liikenne, jotka ovat yleensä erityisen tärkeitä suurkaupunkialueilla. Suurkaupunkien kestävää kehitystä on tuettava rakennerahastoista. |
| --- | --- |

34

suosittaa painokkaasti, että rakennerahastoista tulevaisuudessa rahoitettavissa ohjelmissa otetaan huomioon sellaiset kysymykset kuin kaupunkien elvyttäminen, sosiaalinen ahdinko, taloudellinen rakennemuutos ja julkinen liikenne, jotka ovat yleensä erityisen tärkeitä suurkaupunkialueilla. Suurkaupunkien kestävää kehitystä on tuettava rakennerahastoista.

| 35 | on huolissaan siitä, että yhteisön rahoitusosuus määritellään suhteessa julkisiin kokonaismenoihin, mikä saattaa estää yksityissektorin osallistumisen ohjelmiin. Komitea ehdottaakin, että rahastojen rahoitusosuus laskettaisiin suhteessa kansallisiin kokonaismenoihin. Tämä on välttämätöntä julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

35

on huolissaan siitä, että yhteisön rahoitusosuus määritellään suhteessa julkisiin kokonaismenoihin, mikä saattaa estää yksityissektorin osallistumisen ohjelmiin. Komitea ehdottaakin, että rahastojen rahoitusosuus laskettaisiin suhteessa kansallisiin kokonaismenoihin. Tämä on välttämätöntä julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien vahvistamiseksi.

| 36 | kehottaa kuulemaan komiteaa, kun Eurooppa-neuvosto vuosittain tarkastelee kevään huippukokouksessaan kilpailukykyä ja koheesiota koskevien tavoitteiden saavuttamista. Kokouksen yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisille tarjoutuisi tilaisuus tuoda esiin kysymyksiä ja hyviä käytänteitä ja siten edistää avoimen koordinaatiomenetelmän toimivuutta pyrittäessä Lissabonissa ja Göteborgissa asetettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

36

kehottaa kuulemaan komiteaa, kun Eurooppa-neuvosto vuosittain tarkastelee kevään huippukokouksessaan kilpailukykyä ja koheesiota koskevien tavoitteiden saavuttamista. Kokouksen yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisille tarjoutuisi tilaisuus tuoda esiin kysymyksiä ja hyviä käytänteitä ja siten edistää avoimen koordinaatiomenetelmän toimivuutta pyrittäessä Lissabonissa ja Göteborgissa asetettuihin tavoitteisiin.

| 37 | katsoo, että kansallisen strategisen viitekehyksen tulisi olla suppea strateginen asiakirja, jossa jätetään riittävästi toimintavaraa alueiden johtamille toimintaohjelmille, jotta kutakin aluetta varten voidaan määritellä erityistoimet ja -tavoitteet. Lisäksi on huolehdittava siitä, ettei kyseinen asiakirja viivästytä toimenpideohjelmien hyväksymisprosessia eikä luo lisärajoitteita ohjelmien toteuttamiselle. |
| --- | --- |

37

katsoo, että kansallisen strategisen viitekehyksen tulisi olla suppea strateginen asiakirja, jossa jätetään riittävästi toimintavaraa alueiden johtamille toimintaohjelmille, jotta kutakin aluetta varten voidaan määritellä erityistoimet ja -tavoitteet. Lisäksi on huolehdittava siitä, ettei kyseinen asiakirja viivästytä toimenpideohjelmien hyväksymisprosessia eikä luo lisärajoitteita ohjelmien toteuttamiselle.

| 38 | kehottaa komissiota säilyttämään yhteisön nykyisen suoritusvarausjärjestelmän. |
| --- | --- |

38

kehottaa komissiota säilyttämään yhteisön nykyisen suoritusvarausjärjestelmän.

| 39 | ehdottaa, että tutkitaan järjestelmää, jossa ainoastaan korvattava arvonlisävero ei olisi EAKR:n puitteissa tukikelpoinen, vastaavasti kuin komissio on jo esittänyt ESR:n osalta. Tällä hetkellä järjestelmä aiheuttaa konkreettisia menoja, kun toimia toteutetaan paikallis- ja aluetasolla. Koska arvonlisävero on jäsenvaltioiden tuloa, tulisi luoda malli paikallis- ja aluetasoon kohdistuvien kielteisten vaikutusten poistamiseksi. |
| --- | --- |

39

ehdottaa, että tutkitaan järjestelmää, jossa ainoastaan korvattava arvonlisävero ei olisi EAKR:n puitteissa tukikelpoinen, vastaavasti kuin komissio on jo esittänyt ESR:n osalta. Tällä hetkellä järjestelmä aiheuttaa konkreettisia menoja, kun toimia toteutetaan paikallis- ja aluetasolla. Koska arvonlisävero on jäsenvaltioiden tuloa, tulisi luoda malli paikallis- ja aluetasoon kohdistuvien kielteisten vaikutusten poistamiseksi.

| 40 | katsoo, että N+2-sääntö vaikuttaa edelleen kielteisesti ohjelmakauden alussa etenkin alueiden välisen yhteistyön tavoitteeseen mutta myös sellaisiin merkittäviin investointihankkeisiin, jotka eivät yllä suurten hankkeiden vähimmäismäärään. Kyseistä vaikutusta voitaisiin heikentää huomattavasti, jos nostettaisiin ennakkomaksuosuutta, joka ei kuulu automaattisen vapautuksen piiriin. |
| --- | --- |

40

katsoo, että N+2-sääntö vaikuttaa edelleen kielteisesti ohjelmakauden alussa etenkin alueiden välisen yhteistyön tavoitteeseen mutta myös sellaisiin merkittäviin investointihankkeisiin, jotka eivät yllä suurten hankkeiden vähimmäismäärään. Kyseistä vaikutusta voitaisiin heikentää huomattavasti, jos nostettaisiin ennakkomaksuosuutta, joka ei kuulu automaattisen vapautuksen piiriin.

| 41 | suosittaa, että toimintaohjelmissa, painopisteissä ja toimenpiteissä viitataan selkeästi sitovaan ympäristönsuojeluvastuuseen. |
| --- | --- |

41

suosittaa, että toimintaohjelmissa, painopisteissä ja toimenpiteissä viitataan selkeästi sitovaan ympäristönsuojeluvastuuseen.

| 42 | katsoo, että koheesiopolitiikalla tulisi edistää sellaista aluekehityspolitiikkaa, jonka yhteydessä voidaan ottaa huomioon nykyiset Euroopan laajuiset yhteistyörakenteet sekä yhteisiin alueellisiin ominaispiirteisiin perustuvat yhteistyönäkymät. |
| --- | --- |

42

katsoo, että koheesiopolitiikalla tulisi edistää sellaista aluekehityspolitiikkaa, jonka yhteydessä voidaan ottaa huomioon nykyiset Euroopan laajuiset yhteistyörakenteet sekä yhteisiin alueellisiin ominaispiirteisiin perustuvat yhteistyönäkymät.

Alueiden komitean suositukset

I OSASTO

TAVOITTEET JA YLEISET SÄÄNNÖT

I LUKU

Toiminta-ala ja määritelmät

Suositus 1

2 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5)   'julkiset menot': mikä tahansa toimien julkinen rahoitusosuus, joka tulee valtion, alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta taikka rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvästä Euroopan yhteisöjen talousarviosta, ja kaikki vastaavat menot. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia, jotka tulevat yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhdistysten taikka julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY tarkoitettujen julkisoikeudellisten elinten talousarviosta pidetään julkisena rahoitusosuutena; | 5)   'julkiset menot': mikä tahansa toimien julkinen rahoitusosuus, joka tulee valtion,
  jäsenvaltioiden ja alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta taikka rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvästä Euroopan yhteisöjen talousarviosta, ja kaikki vastaavat menot. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia, jotka tulevat yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhdistysten
  muodostetuilta yhdistyksiltä taikka julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY tarkoitettujen julkisoikeudellisten elinten talousarviosta
  tarkoittamilta julkisoikeudellisilta elimiltä, pidetään julkisena rahoitusosuutena; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5)   'julkiset menot': mikä tahansa toimien julkinen rahoitusosuus, joka tulee valtion, alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta taikka rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvästä Euroopan yhteisöjen talousarviosta, ja kaikki vastaavat menot. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia, jotka tulevat yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhdistysten taikka julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY tarkoitettujen julkisoikeudellisten elinten talousarviosta pidetään julkisena rahoitusosuutena;

5)   'julkiset menot': mikä tahansa toimien julkinen rahoitusosuus, joka tulee valtion,
  jäsenvaltioiden ja alue- tai paikallisviranomaisten talousarviosta taikka rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvästä Euroopan yhteisöjen talousarviosta, ja kaikki vastaavat menot. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia, jotka tulevat yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhdistysten
  muodostetuilta yhdistyksiltä taikka julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY tarkoitettujen julkisoikeudellisten elinten talousarviosta
  tarkoittamilta julkisoikeudellisilta elimiltä, pidetään julkisena rahoitusosuutena;

Perustelu

Julkiset menot ovat julkisyhteisöjen julkisia rahoitusosuuksia. Ei ole tarpeen tarkentaa, mistä julkiset varat tulevat. Näin aiheutetaan vain esteitä ja rajoituksia sen sijaan, että edistettäisiin luovuutta paikallis- ja aluetasolla sekä 10 artiklassa mainittua kumppanuutta.

Suositus 2

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti toteuttamilla toimilla pyritään lujittamaan laajentuneen unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota yhteisön sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseksi. Toimet toteutetaan rahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla. Toimilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroihin, joita on syntynyt erityisesti kehityksessä jälkeen jääneissä maissa ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, taloudellisten ja sosiaalisten uudelleenjärjestelyjen nopeuttamiseen sekä väestön ikääntymiseen.
  Rahastotoimiin sisällytetään kansallisella, ja alueellisella tasolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joilla tähdätään kestävään kehitykseen vahvistamalla kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta sekä ympäristön parantamista ja laatua. | 1.   Yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti toteuttamilla toimilla pyritään lujittamaan laajentuneen unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota yhteisön sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseksi. Toimet toteutetaan rahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla. Toimilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroihin, joita on syntynyt erityisesti kehityksessä jälkeen jääneissä maissa ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, taloudellisten ja sosiaalisten uudelleenjärjestelyjen nopeuttamiseen sekä väestön ikääntymiseen.

  Koheesiopolitiikan tavoitteisiin pyrkiessään yhteisö vaikuttaa osaltaan EU:n alueiden taloudellisen toiminnan sopusointuiseen, tasapainoiseen ja kestävään kehitykseen.

  Rahastotoimiin sisällytetään kansallisella, ja alueellisella ja paikallisella tasolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joilla tähdätään kestävään kehitykseen vahvistamalla kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta sekä ympäristön parantamista ja laatua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti toteuttamilla toimilla pyritään lujittamaan laajentuneen unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota yhteisön sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseksi. Toimet toteutetaan rahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla. Toimilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroihin, joita on syntynyt erityisesti kehityksessä jälkeen jääneissä maissa ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, taloudellisten ja sosiaalisten uudelleenjärjestelyjen nopeuttamiseen sekä väestön ikääntymiseen.

Rahastotoimiin sisällytetään kansallisella, ja alueellisella tasolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joilla tähdätään kestävään kehitykseen vahvistamalla kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta sekä ympäristön parantamista ja laatua.

1.   Yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklan mukaisesti toteuttamilla toimilla pyritään lujittamaan laajentuneen unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota yhteisön sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseksi. Toimet toteutetaan rahastojen, Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden olemassa olevien rahoitusvälineiden avulla. Toimilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin eroihin, joita on syntynyt erityisesti kehityksessä jälkeen jääneissä maissa ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, taloudellisten ja sosiaalisten uudelleenjärjestelyjen nopeuttamiseen sekä väestön ikääntymiseen.

Koheesiopolitiikan tavoitteisiin pyrkiessään yhteisö vaikuttaa osaltaan EU:n alueiden taloudellisen toiminnan sopusointuiseen, tasapainoiseen ja kestävään kehitykseen.

Rahastotoimiin sisällytetään kansallisella, ja alueellisella ja paikallisella tasolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joilla tähdätään kestävään kehitykseen vahvistamalla kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta sekä ympäristön parantamista ja laatua.

Perustelu

Korostamalla koheesiopolitiikan tavoitetta yleisesti sekä mainitsemalla kohdan toisessa kappaleessa siihen liittyvä toiminta siirretään painopiste jälleen yhteiselle, yhteisön tason koheesiopolitiikalle. Suositus on sopusoinnussa asetuksen 1260/99 1 artiklan kanssa, sillä siinä todetaan seuraavaa: ”(– –) Pyrkiessään näiden tavoitteiden saavuttamiseen yhteisö vaikuttaa osaltaan (– –).” Nykyisen ehdotuksen muotoilu ”rahastotoimiin sisällytetään kansallisella ja alueellisella tasolla yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joilla tähdätään kestävään kehitykseen vahvistamalla kasvua (– –)” siirtää selkeästi painopistettä (taloudellinen tavoite) ja poikkeaa selvästi ehdotuksen painopisteistä.

Suositus 3

3 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | lähentymistavoitteessa tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä siten, että lisätään ja parannetaan fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien laatua ja kehitetään innovaatiota ja osaamisyhteiskuntaa, sopeutumista taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehokkuutta. Tämä on rahastojen ensisijainen tavoite. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

lähentymistavoitteessa tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä siten, että lisätään ja parannetaan fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien investointien laatua ja kehitetään innovaatiota ja osaamisyhteiskuntaa, sopeutumista taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehokkuutta. Tämä on rahastojen ensisijainen tavoite.

| a) | lähentymistavoitteessa tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä siten, että lisätään ja parannetaan fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien sekä perusrakenteita ja yrittäjyyttä edistävien investointien laatua ja kehitetään innovaatiota ja osaamisyhteiskuntaa, sopeutumista taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehokkuutta. Tämä on rahastojen ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

a)

lähentymistavoitteessa tarkoituksena on nopeuttaa vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä parantamalla kasvun ja työllisyyden edellytyksiä siten, että lisätään ja parannetaan fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtävien sekä perusrakenteita ja yrittäjyyttä edistävien investointien laatua ja kehitetään innovaatiota ja osaamisyhteiskuntaa, sopeutumista taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehokkuutta. Tämä on rahastojen ensisijainen tavoite.

Perustelu

Lähentymistavoitteen kannalta on tärkeää painottaa selkeästi perusrakenteita, joilla tarkoitetaan paitsi fyysisiä perusrakenteita myös henkistä pääomaa ja yrittäjyyden tukirakenteita sekä innovaation ja osaamisyhteiskunnan kehittämistä, ympäristön suojelua ja parantamista sekä hallinnon tehostamista.

Suositus 4

6 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – — Kunkin jäsenvaltion on 25 artiklassa tarkoitettua kansallista strategista viitekehystä esittäessään ilmoitettava NUTS I- ja NUTS II -tason alueet, joita varten se esittää EAKR:sta rahoitettavaa ohjelmaa. | – — Kunkin jäsenvaltion on 25 artiklassa tarkoitettua kansallista strategista viitekehystä esittäessään ilmoitettava NUTS I- ja NUTS II -tason alueet, joita varten se yhteisestä sopimuksesta alueiden kanssa esittää EAKR:sta rahoitettavaa ohjelmaa. Jäsenvaltio voi myös 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti ehdottaa ohjelmia jollain muulla, sopivammalla alueellisella tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– — Kunkin jäsenvaltion on 25 artiklassa tarkoitettua kansallista strategista viitekehystä esittäessään ilmoitettava NUTS I- ja NUTS II -tason alueet, joita varten se esittää EAKR:sta rahoitettavaa ohjelmaa.

– — Kunkin jäsenvaltion on 25 artiklassa tarkoitettua kansallista strategista viitekehystä esittäessään ilmoitettava NUTS I- ja NUTS II -tason alueet, joita varten se yhteisestä sopimuksesta alueiden kanssa esittää EAKR:sta rahoitettavaa ohjelmaa. Jäsenvaltio voi myös 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti ehdottaa ohjelmia jollain muulla, sopivammalla alueellisella tasolla.

Perustelu

Tässä yhteydessä on selvyyden vuoksi tärkeää kiinnittää huomiota 34 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat ehdottaa toimenpideohjelmia myös muilla alueellisilla tasoilla kuin NUTS I tai NUTS II -tasolla.

Suositus 5

7 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koko yhteisön alue on tukikelpoinen yhteistyöverkkojen ja kokemustenvaihdon osalta. | Koko yhteisön alue on tukikelpoinen yhteistyöverkkojen ja kokemustenvaihdon
  laaja-alaisen
  alueidenvälisen yhteistyön osalta, joka voi ulottua kokemustenvaihdosta investointihankkeisiin. Näin mahdollistetaan myös tulevaisuudessa hankkeet unionin entisillä sisärajoilla ja uusilla ulkorajoilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koko yhteisön alue on tukikelpoinen yhteistyöverkkojen ja kokemustenvaihdon osalta.

Koko yhteisön alue on tukikelpoinen yhteistyöverkkojen ja kokemustenvaihdon
  laaja-alaisen
  alueidenvälisen yhteistyön osalta, joka voi ulottua kokemustenvaihdosta investointihankkeisiin. Näin mahdollistetaan myös tulevaisuudessa hankkeet unionin entisillä sisärajoilla ja uusilla ulkorajoilla.

Perustelu

Valtioidenvälistä yhteistoimintaa harjoitetaan yhdellä kyseiseen tarkoitukseen määritetyistä kolmestatoista alueesta. Sen lisäksi on kuitenkin kyettävä perustamaan yhteistyöhankkeita, joissa on osapuolina sellaisia alueita kaikkialta unionista, jotka eivät kuulu rajanylittävän tai valtioidenvälisen toiminnan piiriin. Mikäli yhteistyö rajataan kokemustenvaihtoon ja yhteistyöverkkojen perustamiseen, tehdään karhunpalvelus alueille, jotka tuntevat tarpeelliseksi ryhtyä tätä pidemmälle menevään yhteistyöhön unionin muiden alueiden kanssa. Näin ollen tulee rajanylittävälle ja valtioidenväliselle yhteistyölle tyypillistä laajaa aihepiirien kirjoa voida soveltaa myös alueidenväliseen yhteistyöhön.

IV LUKU

Toimintaperiaatteet

Suositus 6

10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio päättää rahastotoimista tiiviissä yhteistyössä, jäljempänä ’kumppanuus’, komission ja jäsenvaltioiden kesken. Jäsenvaltioiden on hoidettava seuraavien nimeämiensä viranomaisten ja elinten väliset kumppanuusjärjestelyt voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti: | Komissio päättää rahastotoimista tiiviissä yhteistyössä, jäljempänä ’kumppanuus’, komission,
  ja jäsenvaltioiden ja alueiden kesken. Jäsenvaltioiden on hoidettava seuraavien nimeämiensä
  asianomaisten viranomaisten ja elinten väliset kumppanuusjärjestelyt voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio päättää rahastotoimista tiiviissä yhteistyössä, jäljempänä ’kumppanuus’, komission ja jäsenvaltioiden kesken. Jäsenvaltioiden on hoidettava seuraavien nimeämiensä viranomaisten ja elinten väliset kumppanuusjärjestelyt voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti:

Komissio päättää rahastotoimista tiiviissä yhteistyössä, jäljempänä ’kumppanuus’, komission,
  ja jäsenvaltioiden ja alueiden kesken. Jäsenvaltioiden on hoidettava seuraavien nimeämiensä
  asianomaisten viranomaisten ja elinten väliset kumppanuusjärjestelyt voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti:

Perustelu

Asetuksessa on varmistettava, että alueet osallistuvat kaikkiin rahastoja koskeviin neuvotteluvaiheisiin. Komission ehdotuksessa alueiden osallistuminen neuvotteluprosessiin riippuu siitä, nimeävätkö jäsenvaltiot ne siihen. On tärkeää, että alueet ovat komission välittömiä keskustelukumppaneita neuvoteltaessa rahastotoimista kyseisellä toimivalta-alalla.

Komissio korostaa itse hallintotavasta antamassaan valkoisessa kirjassa, että vaikka alueilla on aiempaa suurempi vastuu yhteisön politiikkojen toteuttamisessa (komissio viittaa etenkin koheesiopolitiikkaan), niiden tosiasiallinen osallistuminen EU:ssa ei ole lisääntynyt. Komissio lisää tämän johtuvan siitä, että jäsenvaltioiden hallitukset eivät kutsu alueita riittävästi osallistumaan yhteisön politiikkoja koskevien kannanottojensa valmisteluun. Eräs keino varmistaa alueiden osallistuminen koheesiopolitiikkaan on säätää asetuksissa niiden osallistumisesta neuvotteluprosessiin.

Näin ollen asetuksessa tulisi tunnustaa alueet hallinnoivina ja maksavina viranomaisina. Tätä varten niiden on osallistuttava suoraan komission kanssa käytäviin keskusteluihin rahastoja koskevan neuvotteluprosessin kaikissa vaiheissa.

Suositus 7

10 artiklan 1 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | mikä tahansa muu sopiva elin, joka edustaa kansalaisyhteiskuntaa, ympäristöalan kumppaneita tai kansalaisjärjestöjä sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

mikä tahansa muu sopiva elin, joka edustaa kansalaisyhteiskuntaa, ympäristöalan kumppaneita tai kansalaisjärjestöjä sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet.

| c) | mikä tahansa muu sopiva elin, joka edustaa kansalaisyhteiskuntaa, ympäristöalan kumppaneita, tai kansalaisjärjestöjä tai osuus- ja yhteisötalouden organisaatioita sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet. |
| --- | --- |

c)

mikä tahansa muu sopiva elin, joka edustaa kansalaisyhteiskuntaa, ympäristöalan kumppaneita, tai kansalaisjärjestöjä tai osuus- ja yhteisötalouden organisaatioita sekä miesten ja naisten tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet.

Perustelu

Kumppanuudessa tulisi vahvistaa osuus- ja yhteisötalouden organisaatioiden osallistumista.

Suositus 8

10 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti. Kumppanuus kattaa kansallisen strategisen viitekehyksen valmistelun ja seurannan sekä toimenpideohjelmien valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on otettava mukaan kaikki asiaan liittyvät kumppanit, erityisesti alueet, ohjelmatyön eri vaiheissa kunkin vaiheen määräaikoja noudattaen. | 2.   Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti. Kumppanuus kattaa kansallisen strategisen viitekehyksen valmistelun ja seurannan sekä toimenpideohjelmien valmistelun, rahoituksen, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on otettava mukaan kaikki asiaan liittyvät kumppanit, erityisesti alueet ja kaupungit, ohjelmatyön eri vaiheissa kunkin vaiheen määräaikoja noudattaen
  asianmukaisia määräaikoja noudattaen, jotta ne voivat vaikuttaa kuhunkin vaiheeseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti. Kumppanuus kattaa kansallisen strategisen viitekehyksen valmistelun ja seurannan sekä toimenpideohjelmien valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on otettava mukaan kaikki asiaan liittyvät kumppanit, erityisesti alueet, ohjelmatyön eri vaiheissa kunkin vaiheen määräaikoja noudattaen.

2.   Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti. Kumppanuus kattaa kansallisen strategisen viitekehyksen valmistelun ja seurannan sekä toimenpideohjelmien valmistelun, rahoituksen, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin. Jäsenvaltioiden on otettava mukaan kaikki asiaan liittyvät kumppanit, erityisesti alueet ja kaupungit, ohjelmatyön eri vaiheissa kunkin vaiheen määräaikoja noudattaen
  asianmukaisia määräaikoja noudattaen, jotta ne voivat vaikuttaa kuhunkin vaiheeseen.

Perustelu

On tärkeää, että kumppanuuden osapuolille annetaan tilaisuus vaikuttaa ohjelmatyön eri vaiheisiin. Tämä voidaan toteuttaa vain, jos niillä on käytettävissään riittävästi aikaa. Vaikuttaminen rahoituskysymyksiin on myös tärkeää, ja se tulisi tuoda kohdassa esiin.

V LUKU

Rahoituskehys

Suositus 9

15 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla
  Kokonaismäärärahat
  1.   Rahastojen maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat kaudella 2007–2013 ovat 336,1 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina liitteessä 1 olevan vuosijakauman mukaisesti.
  Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla.
  Talousarviomäärärahat jaetaan 3 artiklan 2 kohdassa määritettyjen tavoitteiden kesken niin, että huomattava osa niistä keskitetään lähentymistavoitteen alueille.
  2.   Komissio tekee jäsenvaltiokohtaisen alustavan jaon vuosittain 16, 17 ja 18 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 ja 21 artiklassa tarkoitettujen säännösten soveltamista. | 15 artikla
  Kokonaismäärärahat
  1.   Rahastojen maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat kaudella 2007–2013 ovat 336,1 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina liitteessä 1 olevan vuosijakauman mukaisesti.
  Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla.
  Talousarviomäärärahat jaetaan 3 artiklan 2 kohdassa määritettyjen tavoitteiden kesken niin, että huomattava osa niistä keskitetään lähentymistavoitteen alueille.
  2.   Komissio tekee jäsenvaltiokohtaisen alustavan jaon vuosittain 16, 17 ja 18 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan sekä aluekohtaisen jaon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 ja 21 artiklassa tarkoitettujen säännösten soveltamista. Erityishuomiota on kiinnitettävä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Kokonaismäärärahat

1.   Rahastojen maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat kaudella 2007–2013 ovat 336,1 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina liitteessä 1 olevan vuosijakauman mukaisesti.

Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla.

Talousarviomäärärahat jaetaan 3 artiklan 2 kohdassa määritettyjen tavoitteiden kesken niin, että huomattava osa niistä keskitetään lähentymistavoitteen alueille.

2.   Komissio tekee jäsenvaltiokohtaisen alustavan jaon vuosittain 16, 17 ja 18 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 ja 21 artiklassa tarkoitettujen säännösten soveltamista.

15 artikla

Kokonaismäärärahat

1.   Rahastojen maksusitoumuksiin käytettävissä olevat varat kaudella 2007–2013 ovat 336,1 miljardia euroa vuoden 2004 hintoina liitteessä 1 olevan vuosijakauman mukaisesti.

Ohjelmatyötä varten ja määrien ottamiseksi myöhemmin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut määrät indeksikorjataan vuosittain kahdella prosentilla.

Talousarviomäärärahat jaetaan 3 artiklan 2 kohdassa määritettyjen tavoitteiden kesken niin, että huomattava osa niistä keskitetään lähentymistavoitteen alueille.

2.   Komissio tekee jäsenvaltiokohtaisen alustavan jaon vuosittain 16, 17 ja 18 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan sekä aluekohtaisen jaon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 ja 21 artiklassa tarkoitettujen säännösten soveltamista. Erityishuomiota on kiinnitettävä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten pohjoisimpiin alueisiin, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.

Perustelu

Alueet tulisi ottaa mukaan rahastojen varojen jakamiseen. Jäsenvaltiokohtainen jako merkitsee, että komission ehdotuksessa jakaminen jätetään yksinomaan jäsenvaltioiden käsiin. Kolmannen koheesiokertomuksen ensimmäisen luonnoksen mukaan varat oli tarkoitus jakaa komission laatiman aluekohtaisen jaon perusteella. Kyseinen kohta jätettiin pois lopullisesta kertomuksesta. Lisäksi olisi tuotava esille, että 16, 17 ja 18 artiklassa vahvistetut perusteet koskevat nimenomaan jäsenvaltiokohtaista jakoa, joten mukaan tulisi lisätä aluekohtaisen jaon peruste.

Kyseinen lisäys katsotaan tarpeelliseksi, jotta ehdotettu yleisasetus olisi perustuslakisopimuksen sisältämien asiaa koskevien määräysten (III-220 artikla) mukainen.

Suositus 10

17 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrärahat jaetaan tasapuolisesti EAKR:sta ja ESR:sta rahoitettavien ohjelmien kesken. | 2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrärahat jaetaan tasapuolisesti EAKR:sta ja ESR:sta rahoitettavien ohjelmien kesken aluekohtaisten olosuhteiden mukaan määritettävässä suhteessa, täytäntöönpanovaltaa merkittävällä tavalla hajauttaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrärahat jaetaan tasapuolisesti EAKR:sta ja ESR:sta rahoitettavien ohjelmien kesken.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrärahat jaetaan tasapuolisesti EAKR:sta ja ESR:sta rahoitettavien ohjelmien kesken aluekohtaisten olosuhteiden mukaan määritettävässä suhteessa, täytäntöönpanovaltaa merkittävällä tavalla hajauttaen.

Perustelu

Maanviljelyyn ja perinteiseen tuotantoteollisuuteen perustuvan talouden muokkaaminen osaamiseen perustuvaksi taloudeksi vaatii yrityksiltä suuria ponnistuksia tuotteisiin, prosesseihin ja markkinoihin liittyvien innovaatioiden aikaansaamiseksi. Tähän tarkoitukseen soveltuu EAKR:sta myönnettävä tuki ESR:n tukea paremmin.

II OSASTO

STRATEGINEN LÄHESTYMISTAPA KOHEESIOON

I LUKU

Yhteisön koheesiopolitiikan strategiset suuntaviivat

Suositus 11

23 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Suuntaviivoissa konkretisoidaan sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseen tähtäävät yhteisön ensisijaiset tavoitteet rahastojen kunkin tavoitteen osalta. | Suuntaviivoissa konkretisoidaan sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseen tähtäävät yhteisön ensisijaiset tavoitteet rahastojen kunkin tavoitteen osalta etenkin vähentämällä alueiden välisiä eroja, mihin kuuluu etenkin osallistuminen työhön Lissabonissa ja Göteborgissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Suuntaviivoissa konkretisoidaan sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseen tähtäävät yhteisön ensisijaiset tavoitteet rahastojen kunkin tavoitteen osalta.

Suuntaviivoissa konkretisoidaan sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehittämisen edistämiseen tähtäävät yhteisön ensisijaiset tavoitteet rahastojen kunkin tavoitteen osalta etenkin vähentämällä alueiden välisiä eroja, mihin kuuluu etenkin osallistuminen työhön Lissabonissa ja Göteborgissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Perustelu

Alueiden komitea muistuttaa, että aluepolitiikan perustavoitteena on alueellisten erojen vähentäminen, kuten perustamissopimuksen 158 artiklassa todetaan.

Suositus 12

25 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallinen strateginen viitekehys, jolla varmistetaan, että yhteisön rakennetuki on yhteisön strategisten suuntaviivojen mukaista, ja jossa selvitetään kestävään kehitykseen tähtäävien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ja toisaalta kansallisten ja alueellisten toimintalinjojen sekä työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman välinen yhteys.
  Kehys toimii viitteenä rahastojen ohjelmatyön valmistelussa. | Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallinen strateginen viitekehys, jolla varmistetaan, että yhteisön rakennetuki on yhteisön strategisten suuntaviivojen mukaista, ja jossa selvitetään kestävään kehitykseen tähtäävien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ja toisaalta kansallisten, ja alueellisten ja kaupunkeja koskevien toimintalinjojen sekä toisaalta työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman välinen yhteys.
  Kehys toimii suppeana strategisena viitteenä rahastojen ohjelmatyön valmistelussa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallinen strateginen viitekehys, jolla varmistetaan, että yhteisön rakennetuki on yhteisön strategisten suuntaviivojen mukaista, ja jossa selvitetään kestävään kehitykseen tähtäävien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ja toisaalta kansallisten ja alueellisten toimintalinjojen sekä työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman välinen yhteys.

Kehys toimii viitteenä rahastojen ohjelmatyön valmistelussa.

Jäsenvaltioiden on esitettävä kansallinen strateginen viitekehys, jolla varmistetaan, että yhteisön rakennetuki on yhteisön strategisten suuntaviivojen mukaista, ja jossa selvitetään kestävään kehitykseen tähtäävien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ja toisaalta kansallisten, ja alueellisten ja kaupunkeja koskevien toimintalinjojen sekä toisaalta työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman välinen yhteys.

Kehys toimii suppeana strategisena viitteenä rahastojen ohjelmatyön valmistelussa.

Perustelu

On asianmukaista mainita kaupunkeja koskevat toimintalinjat, kun ajatellaan vaatimusta, jonka mukaan ne on eriteltävä kansallisessa strategisessa viitekehyksessä.

Alueiden komitea katsoo, että alueiden johtamille toimintaohjelmille tulisi jättää riittävästi toimintavaraa, jotta kutakin aluetta varten voidaan määritellä erityistavoitteet ja -toimet.

Suositus 13

25 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä on oltava yhteenveto jäsenvaltion strategiasta ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä toimista. | 2.   Kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä on oltava yhteenveto jäsenvaltion strategiasta ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä toimista. Strategiaa tulisi ohjata 10 artiklassa määritellyn kumppanuusperiaatteen mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä on oltava yhteenveto jäsenvaltion strategiasta ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä toimista.

2.   Kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä on oltava yhteenveto jäsenvaltion strategiasta ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä toimista. Strategiaa tulisi ohjata 10 artiklassa määritellyn kumppanuusperiaatteen mukaisesti.

Perustelu

On hyvä laatia kansallinen strategiakehys, mutta sen yhteydessä tulisi ottaa voimakkaasti huomioon paikallinen ja alueellinen tilanne.

Suositus 14

27 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden vuotuinen kertomus
  Kunkin jäsenvaltion on ensimmäisen kerran vuonna 2008 ja myöhemmin kunkin vuoden 1 päivään lokakuuta mennessä esitettävä komissiolle kertomus, jossa käsitellään jäsenvaltion strategian täytäntöönpanon edistymistä ja tavoitteiden saavuttamista kiinnittäen erityistä huomiota ilmoitettuihin indikaattoreihin sekä näiden vaikutusta yhteisön koheesiopolitiikan strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanossa samoin kuin käytössä olevia arviointeja.
  Kertomuksessa on viitattava työllisyyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan | Jäsenvaltioiden vuotuinen kertomus
  Kunkin jäsenvaltion on ensimmäisen kerran vuonna 2008
  2009 ja myöhemmin kunkin vuoden 1 päivään lokakuuta mennessä esitettävä komissiolle kertomus, jossa käsitellään jäsenvaltion strategian täytäntöönpanon edistymistä ja tavoitteiden saavuttamista kiinnittäen erityistä huomiota ilmoitettuihin indikaattoreihin sekä näiden vaikutusta yhteisön koheesiopolitiikan strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanossa samoin kuin käytössä olevia arviointeja.
  Kertomuksessa on viitattava työllisyyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden vuotuinen kertomus

Kunkin jäsenvaltion on ensimmäisen kerran vuonna 2008 ja myöhemmin kunkin vuoden 1 päivään lokakuuta mennessä esitettävä komissiolle kertomus, jossa käsitellään jäsenvaltion strategian täytäntöönpanon edistymistä ja tavoitteiden saavuttamista kiinnittäen erityistä huomiota ilmoitettuihin indikaattoreihin sekä näiden vaikutusta yhteisön koheesiopolitiikan strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanossa samoin kuin käytössä olevia arviointeja.

Kertomuksessa on viitattava työllisyyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan

Jäsenvaltioiden vuotuinen kertomus

Kunkin jäsenvaltion on ensimmäisen kerran vuonna 2008
  2009 ja myöhemmin kunkin vuoden 1 päivään lokakuuta mennessä esitettävä komissiolle kertomus, jossa käsitellään jäsenvaltion strategian täytäntöönpanon edistymistä ja tavoitteiden saavuttamista kiinnittäen erityistä huomiota ilmoitettuihin indikaattoreihin sekä näiden vaikutusta yhteisön koheesiopolitiikan strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanossa samoin kuin käytössä olevia arviointeja.

Kertomuksessa on viitattava työllisyyttä koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan.

Perustelu

Varsinaista koheesiopolitiikan arviointivaihetta edeltävä strateginen ohjelmointi tulisi käynnistää vuonna 2009.

III OSASTO

OHJELMATYÖ

I LUKU

Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevat yleiset säännökset

Suositus 15

31 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy kunkin toimenpideohjelman mahdollisimman pian sen jälkeen, kun jäsenvaltio on virallisesti esittänyt ohjelman. | Komissio hyväksyy kunkin toimenpideohjelman mahdollisimman pian
  kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on virallisesti esittänyt ohjelman. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio hyväksyy kunkin toimenpideohjelman mahdollisimman pian sen jälkeen, kun jäsenvaltio on virallisesti esittänyt ohjelman.

Komissio hyväksyy kunkin toimenpideohjelman mahdollisimman pian
  kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on virallisesti esittänyt ohjelman.

Perustelu

On asetettava aikaraja sille, miten kauan jäsenvaltion on odotettava komission lopullista päätöstä. Muutosehdotuksessa asetetaan tarkempi aikataulu.

Suositus 16

32 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimenpideohjelmia tarkastellaan uudelleen jäsenvaltion tai komission aloitteesta ja seurantakomission hyväksynnän jälkeen, ja tarvittaessa niihin tehdään ohjelmakauden loppuun asti sovellettavia tarkistuksia merkittävien sosioekonomisten muutosten vuoksi tai yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon paremmin tai eri tavalla, erityisesti neuvoston päätelmien perusteella. | Toimenpideohjelmia tarkastellaan uudelleen jäsenvaltion tai asianomaisten tukialueiden
  komission aloitteesta ja seurantakomission hyväksynnän jälkeen, ja tarvittaessa niihin tehdään ohjelmakauden loppuun asti sovellettavia tarkistuksia merkittävien sosioekonomisten muutosten vuoksi tai yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon paremmin tai eri tavalla, erityisesti neuvoston päätelmien perusteella. Tarkistusprosessi on 10 artiklan mukainen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimenpideohjelmia tarkastellaan uudelleen jäsenvaltion tai komission aloitteesta ja seurantakomission hyväksynnän jälkeen, ja tarvittaessa niihin tehdään ohjelmakauden loppuun asti sovellettavia tarkistuksia merkittävien sosioekonomisten muutosten vuoksi tai yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon paremmin tai eri tavalla, erityisesti neuvoston päätelmien perusteella.

Toimenpideohjelmia tarkastellaan uudelleen jäsenvaltion tai asianomaisten tukialueiden
  komission aloitteesta ja seurantakomission hyväksynnän jälkeen, ja tarvittaessa niihin tehdään ohjelmakauden loppuun asti sovellettavia tarkistuksia merkittävien sosioekonomisten muutosten vuoksi tai yhteisön ensisijaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon paremmin tai eri tavalla, erityisesti neuvoston päätelmien perusteella. Tarkistusprosessi on 10 artiklan mukainen.

Perustelu

On tärkeää, että 10 artiklan mukaisella kumppanuudella voidaan vaikuttaa ohjelmien uudelleentarkastelusta tehtävään päätökseen.

Suositus 17

32 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio tekee päätöksen toimenpideohjelman uudelleentarkastelusta mahdollisimman pian sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt sitä koskevan virallisen pyynnön. | 2.   Komissio tekee päätöksen toimenpideohjelman uudelleentarkastelusta mahdollisimman pian
  kolmen kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt sitä koskevan virallisen pyynnön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio tekee päätöksen toimenpideohjelman uudelleentarkastelusta mahdollisimman pian sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt sitä koskevan virallisen pyynnön.

2.   Komissio tekee päätöksen toimenpideohjelman uudelleentarkastelusta mahdollisimman pian
  kolmen kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt sitä koskevan virallisen pyynnön.

Perustelu

On asetettava aikaraja sille, miten kauan jäsenvaltion on odotettava komission lopullista päätöstä. Muutosehdotuksessa asetetaan tarkempi aikataulu.

Suositus 18

36 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   EAKR:sta lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella rahoitettaviin toimenpideohjelmiin on lisäksi sisällyttävä seuraavat tiedot:






  a) | kussakin alueohjelmassa alueiden välistä yhteistyötä koskevat toimet, jotka toteutetaan vähintään yhden toisen jäsenvaltion alueen kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   EAKR:sta lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella rahoitettaviin toimenpideohjelmiin on lisäksi sisällyttävä seuraavat tiedot:

a)

kussakin alueohjelmassa alueiden välistä yhteistyötä koskevat toimet, jotka toteutetaan vähintään yhden toisen jäsenvaltion alueen kanssa;

4.   EAKR:sta lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella rahoitettaviin toimenpideohjelmiin on
  voidaan lisäksi sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | kussakin alueohjelmassa alueiden välistä yhteistyötä koskevat
  väliseen yhteistyöhön tähtäävät toimet, jotka toteutetaan vähintään yhden toisen jäsenvaltion alueen kanssa; |
| --- | --- |

a)

kussakin alueohjelmassa alueiden välistä yhteistyötä koskevat
  väliseen yhteistyöhön tähtäävät toimet, jotka toteutetaan vähintään yhden toisen jäsenvaltion alueen kanssa;

Perustelu

Toimista päätettäessä on mainittava alue, jolla ne toteutetaan. Etukäteen ei voida määrittää, minkä alueen tai alueiden kanssa tehdään yhteistyötä ohjelmasuunnittelussa. Hankkeen toteuttajien on itse voitava päättää yhteistyössä mukana olevasta alueesta tai alueista.

Suositus 19

40 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen toimitettua kaikki 39 artiklassa tarkoitetut tiedot komissio tekee päätöksensä mahdollisimman pian. Päätöksessä määritellään fyysinen kohde, toimintalinjan osarahoitusosuuden määräytymisperuste ja vuotuinen aikataulu. | 3.   Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen toimitettua kaikki 39 artiklassa tarkoitetut tiedot komissio tekee päätöksensä mahdollisimman pian
  viimeistään kuuden kuukauden kuluessa. Päätöksessä määritellään fyysinen kohde, toimintalinjan osarahoitusosuuden määräytymisperuste ja vuotuinen aikataulu. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen toimitettua kaikki 39 artiklassa tarkoitetut tiedot komissio tekee päätöksensä mahdollisimman pian. Päätöksessä määritellään fyysinen kohde, toimintalinjan osarahoitusosuuden määräytymisperuste ja vuotuinen aikataulu.

3.   Jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen toimitettua kaikki 39 artiklassa tarkoitetut tiedot komissio tekee päätöksensä mahdollisimman pian
  viimeistään kuuden kuukauden kuluessa. Päätöksessä määritellään fyysinen kohde, toimintalinjan osarahoitusosuuden määräytymisperuste ja vuotuinen aikataulu.

Perustelu

On asetettava aikaraja sille, miten kauan jäsenvaltion on odotettava komission lopullista päätöstä. Muutosehdotuksessa asetetaan tarkempi aikataulu.

Suositus 20

41 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hallintoviranomainen voi antaa toimenpideohjelman osan hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhdelle tai useammalle hallintoviranomaisen nimeämälle välittävälle elimelle, kuten paikallisviranomaiselle, alueelliselle kehittämiselimelle tai kansalaisjärjestölle, joka varmistaa yhden tai useamman tukitoimen täytäntöönpanon hallintoviranomaisen ja mainitun elimen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti. | Hallintoviranomainen voi antaa toimenpideohjelman osan hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhdelle tai useammalle hallintoviranomaisen nimeämälle välittävälle elimelle, kuten alue- tai paikallisviranomaiselle, alueelliselle kehittämiselimelle tai kansalaisjärjestölle, joka varmistaa yhden tai useamman tukitoimen täytäntöönpanon hallintoviranomaisen ja mainitun elimen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hallintoviranomainen voi antaa toimenpideohjelman osan hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhdelle tai useammalle hallintoviranomaisen nimeämälle välittävälle elimelle, kuten paikallisviranomaiselle, alueelliselle kehittämiselimelle tai kansalaisjärjestölle, joka varmistaa yhden tai useamman tukitoimen täytäntöönpanon hallintoviranomaisen ja mainitun elimen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Hallintoviranomainen voi antaa toimenpideohjelman osan hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yhdelle tai useammalle hallintoviranomaisen nimeämälle välittävälle elimelle, kuten alue- tai paikallisviranomaiselle, alueelliselle kehittämiselimelle tai kansalaisjärjestölle, joka varmistaa yhden tai useamman tukitoimen täytäntöönpanon hallintoviranomaisen ja mainitun elimen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Perustelu

Vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta täsmentää, että yleiskattavan tuen piiriin kuuluvan toimenpideohjelman osan hallinnointi ja täytäntöönpano voidaan antaa sekä alue- että paikallisviranomaisen tehtäväksi.

IV OSASTO

TEHOKKUUS

I LUKU

Arviointi

Suositus 21

45 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat. | 1.   Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat, naisten ja miesten tasa-arvo, EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan pohjautuva syrjimättömyyden periaate, sosiaalinen osallisuus sekä vammaisten mahdollisuudet liikkua ja käyttää palveluita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat.

1.   Yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys ja toimenpideohjelmat on arvioitava. Arviointien tavoitteena on parantaa rahastotuen laatua, tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta sekä toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa. Arvioinneissa on myös tarkasteltava vaikutusta yhteisön strategisiin tavoitteisiin sekä perustamissopimuksen 158 artiklaan ja kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden erityisiin rakenteellisiin ongelmiin nähden ottaen huomioon kestävään kehitykseen sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvät näkökohdat, naisten ja miesten tasa-arvo, EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan pohjautuva syrjimättömyyden periaate, sosiaalinen osallisuus sekä vammaisten mahdollisuudet liikkua ja käyttää palveluita.

Perustelu

Euroopan yhteisö on asettanut itselleen tärkeän tavoitteen, kun se on sitoutunut edistämään sosiaalista osallisuutta ja syrjimättömyyttä. Asia onkin mainittava selvästi myös strategisten suuntaviivojen tavoitteiden yhteydessä.

II LUKU

Varaukset

Suositus 22

48 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Vuonna 2011 neuvosto jakaa 29 artiklassa tarkoitetun vuotuisen keskustelun yhteydessä perustamissopimuksen 161 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen 20 artiklassa tarkoitetun varauksen jäsenvaltioiden kesken palkkiona lähtötilanteeseen nähden saavutetusta edistyksestä:






  a) | lähentymistavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:






  i) | bruttokansantuotteen kasvu asukasta kohti yhteisön keskiarvoon verrattuna NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Vuonna 2011 neuvosto jakaa 29 artiklassa tarkoitetun vuotuisen keskustelun yhteydessä perustamissopimuksen 161 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen 20 artiklassa tarkoitetun varauksen jäsenvaltioiden kesken palkkiona lähtötilanteeseen nähden saavutetusta edistyksestä:

a)

lähentymistavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:

i)

bruttokansantuotteen kasvu asukasta kohti yhteisön keskiarvoon verrattuna NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella;

| ii) | työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

ii)

työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella;

| b) | alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:






  i) | suhteessa alueisiin, jotka ovat vuosina 2007–2010 käyttäneet vähintään 50 prosenttia EAKR-tuestaan asetuksen (EY) N:o [...] 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin innovaatiotoimiin; |
| --- | --- | --- |

b)

alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:

i)

suhteessa alueisiin, jotka ovat vuosina 2007–2010 käyttäneet vähintään 50 prosenttia EAKR-tuestaan asetuksen (EY) N:o [...] 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin innovaatiotoimiin;

| ii) | työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

ii)

työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella.

2.   Kunkin jäsenvaltion on jaettava kyseiset varat toimenpideohjelmien kesken ottaen huomioon edellisessä kohdassa tarkoitetut perusteet.

1.   Vuonna 2011 neuvosto jakaa 29 artiklassa tarkoitetun vuotuisen keskustelun yhteydessä perustamissopimuksen 161 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen 20 artiklassa tarkoitetun varauksen jäsenvaltioiden kesken palkkiona lähtötilanteeseen nähden saavutetusta edistyksestä:

| a) | lähentymistavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:








  i) | bruttokansantuotteen kasvu asukasta kohti yhteisön keskiarvoon verrattuna NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella; |
| --- | --- | --- |

a)

lähentymistavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:

i)

bruttokansantuotteen kasvu asukasta kohti yhteisön keskiarvoon verrattuna NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella;

| ii) | työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

ii)

työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella;

| b) | alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:








  i) | suhteessa alueisiin, jotka ovat vuosina 2007–2010 käyttäneet vähintään 50 prosenttia EAKR-tuestaan asetuksen (EY) N:o [...] 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin innovaatiotoimiin; |
| --- | --- | --- |

b)

alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta seuraavia perusteita noudattaen:

i)

suhteessa alueisiin, jotka ovat vuosina 2007–2010 käyttäneet vähintään 50 prosenttia EAKR-tuestaan asetuksen (EY) N:o [...] 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin innovaatiotoimiin;

| ii) | työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

ii)

työllisyysasteen kasvu NUTS II -tasolla vuosien 2004–2010 käytettävissä olevien tietojen perusteella.

2.   Kunkin jäsenvaltion on jaettava kyseiset varat toimenpideohjelmien kesken ottaen huomioon edellisessä kohdassa tarkoitetut perusteet.

1.   Kukin jäsenvaltio arvioi tiiviissä yhteisymmärryksessä komission kanssa kunkin tavoitteen yhteydessä viimeistään 31. joulukuuta 2010 toimenpideohjelmiensa täytäntöönpanossa saavutettua edistystä sellaisten määrältään rajallisten seurantaindikaattorien perusteella, jotka kuvastavat tehokkuutta, hallinnointia ja rahoituksen toteutusta ja joilla mitataan aihekohtaisia tuloksia alkuperäisiin erityistavoitteisiin nähden.

Jäsenvaltio päättää indikaattoreista tiiviissä yhteisymmärryksessä komission kanssa ottaen huomioon komission ehdottaman indikaattoriluettelon kokonaisuudessaan tai osittain. Indikaattorien määrä ilmoitetaan erilaisissa vuosittaisissa täytäntöönpanoraporteissa sekä väliarviointiraportissa. Jäsenvaltiot ovat vastuussa indikaattorien soveltamisesta.

2.   Komissio jakaa ohjelmakauden puolivälissä ja viimeistään 31. maaliskuuta 2011 tiiviissä yhteisymmärryksessä kyseisen jäsenvaltion kanssa maksusitoumusmäärärahat toimenpideohjelmia ja niiden lupaaviksi katsottuja painopistealoja varten kunkin tavoitteen osalta ja kunkin jäsenvaltion ehdotusten perusteella sekä ottaa tässä yhteydessä huomioon jäsenvaltion institutionaaliset erityispiirteet ja vastaavan ohjelmasuunnittelun.

Perustelu

Komitea katsoo, että komission ehdotus muuttaa käytäntöä ja ettei varauksen jakaminen laadun ja tulosten perusteella jäsenvaltioiden kesken ole asianmukaista. Varauksen jakamisen laadun ja tulosten perusteella tulisi kolmannen ohjelmakauden (2000–2006) tapaan olla jäsenvaltion tehtävä.

Suositus 23

49 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kansallinen varaus ennakoimattomia menoja varten
  1.   Jäsenvaltion on varattava rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta lähentymistavoitteen osalta yksi prosentti ja rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta kolme prosenttia taloudellisista ja sosiaalisista uudelleenjärjestelyistä tai kaupan avautumisen seurauksista aiheutuvista kriiseistä johtuvien odottamattomien paikallisten tai alakohtaisten menojen kattamiseen.
  Tästä varauksesta tuetaan kyseisten työntekijöiden sopeutumista ja kyseisten alueiden talouden monipuolistamista toimenpideohjelmia täydentäen.
  2.   Kunkin jäsenvaltion on ehdotettava koko kauden talousarviositoumukset huomioon ottaen erityisiä toimenpideohjelmia edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriisien ratkaisemiseksi. | Kansallinen varaus ennakoimattomia menoja varten
  1.   Jäsenvaltion on varattava rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta lähentymistavoitteen osalta yksi prosentti ja rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta kolme prosenttia taloudellisista ja sosiaalisista uudelleenjärjestelyistä tai kaupan avautumisen seurauksista aiheutuvista kriiseistä johtuvien odottamattomien paikallisten tai alakohtaisten menojen kattamiseen.
  Tästä varauksesta tuetaan kyseisten työntekijöiden sopeutumista ja kyseisten alueiden talouden monipuolistamista toimenpideohjelmia täydentäen.
  2.   Kunkin jäsenvaltion on ehdotettava koko kauden talousarviositoumukset huomioon ottaen erityisiä toimenpideohjelmia edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriisien ratkaisemiseksi.

  Tarvittaviin ohjelmamuutoksiin sovelletaan yksinkertaistettua ja nopeutettua hyväksymismenettelyä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kansallinen varaus ennakoimattomia menoja varten

1.   Jäsenvaltion on varattava rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta lähentymistavoitteen osalta yksi prosentti ja rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta kolme prosenttia taloudellisista ja sosiaalisista uudelleenjärjestelyistä tai kaupan avautumisen seurauksista aiheutuvista kriiseistä johtuvien odottamattomien paikallisten tai alakohtaisten menojen kattamiseen.

Tästä varauksesta tuetaan kyseisten työntekijöiden sopeutumista ja kyseisten alueiden talouden monipuolistamista toimenpideohjelmia täydentäen.

2.   Kunkin jäsenvaltion on ehdotettava koko kauden talousarviositoumukset huomioon ottaen erityisiä toimenpideohjelmia edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriisien ratkaisemiseksi.

Kansallinen varaus ennakoimattomia menoja varten

1.   Jäsenvaltion on varattava rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta lähentymistavoitteen osalta yksi prosentti ja rakennerahastojen vuotuisesta rahoitusosuudesta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osalta kolme prosenttia taloudellisista ja sosiaalisista uudelleenjärjestelyistä tai kaupan avautumisen seurauksista aiheutuvista kriiseistä johtuvien odottamattomien paikallisten tai alakohtaisten menojen kattamiseen.

Tästä varauksesta tuetaan kyseisten työntekijöiden sopeutumista ja kyseisten alueiden talouden monipuolistamista toimenpideohjelmia täydentäen.

2.   Kunkin jäsenvaltion on ehdotettava koko kauden talousarviositoumukset huomioon ottaen erityisiä toimenpideohjelmia edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriisien ratkaisemiseksi.

Tarvittaviin ohjelmamuutoksiin sovelletaan yksinkertaistettua ja nopeutettua hyväksymismenettelyä.

Perustelu

Nopeaa reagointia varten on ohjelmamuutoksiin sovellettava huomattavasti yksinkertaistettua ja nopeutettua menettelyä.

V OSASTO

RAHASTOJEN RAHOITUSOSUUS

I LUKU

Rahastojen osuus

Suositus 24

50 artiklan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden perusteella kyseisillä aloilla käyttöön otettu yksityinen rahoitus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden perusteella kyseisillä aloilla käyttöön otettu yksityinen rahoitus.

| d) | erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden perusteella kyseisillä aloilla käyttöön otettu yksityinen rahoitus. |
| --- | --- |

d)

erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuden perusteella kyseisillä aloilla käyttöön otettu yksityinen rahoitus.

Perustelu

Ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon. Kyse on asetusehdotuksen englanninkielisen toisinnon ilmauksesta 'the rate of mobilization of private financing', 'yksityinen rahoitusaste', joka halutaan muuttaa muotoon 'yksityinen rahoitus', sillä ilmaus 'aste' viittaa johonkin mitattavissa olevaan. Luvun seuraavissa artikloissa (51–53) ei mainita mitään sen kaltaista, kuten mittausmenetelmiä, kattoja tms.

Suositus 25

51 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahastojen rahoitusosuus on laskettava suhteessa kaikkiin julkisiin menoihin. | Rahastojen rahoitusosuus on laskettava suhteessa kaikkiin julkisiin
  kansallisiin
  julkis- ja yksityissektorin menoihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahastojen rahoitusosuus on laskettava suhteessa kaikkiin julkisiin menoihin.

Rahastojen rahoitusosuus on laskettava suhteessa kaikkiin julkisiin
  kansallisiin
  julkis- ja yksityissektorin menoihin.

Perustelu

Alueiden komitea on huolissaan siitä, että yhteisön rahoitusosuus määritellään suhteessa julkisiin kokonaismenoihin, mikä saattaa estää yksityissektorin osallistumisen ohjelmiin. Komitea ehdottaakin, että rahastojen rahoitusosuus laskettaisiin suhteessa kansallisiin kokonaismenoihin. Tämä on välttämätöntä julkisen ja yksityissektorin kumppanuuksien vahvistamiseksi.

Suositus 26

51 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahastojen rahoitusosuuteen sovelletaan toimintalinjoittain seuraavia enimmäismääriä:






  a) | 85 prosenttia julkisista menoista koheesiorahaston osarahoituksen osalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahastojen rahoitusosuuteen sovelletaan toimintalinjoittain seuraavia enimmäismääriä:

a)

85 prosenttia julkisista menoista koheesiorahaston osarahoituksen osalta;

| b) | 75 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta tai ESR:sta lähentymistavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta tai ESR:sta lähentymistavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| c) | 50 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta tai ESR:sta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

c)

50 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta tai ESR:sta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| d) | 75 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen perusteella osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

d)

75 prosenttia julkisista menoista EAKR:sta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen perusteella osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| e) | tämän asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetystä syrjäisimpien alueiden lisämäärärahasta rahoitettujen erityistoimenpiteiden osarahoitusosuus on 50 prosenttia julkisista menoista. |
| --- | --- |

e)

tämän asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetystä syrjäisimpien alueiden lisämäärärahasta rahoitettujen erityistoimenpiteiden osarahoitusosuus on 50 prosenttia julkisista menoista.

Rahastojen rahoitusosuuteen sovelletaan toimintalinjoittain seuraavia enimmäismääriä:

| a) | 85 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista koheesiorahaston osarahoituksen osalta; |
| --- | --- |

a)

85 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista koheesiorahaston osarahoituksen osalta;

| b) | 75 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta tai ESR:sta lähentymistavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta tai ESR:sta lähentymistavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| c) | 50 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta tai ESR:sta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

c)

50 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta tai ESR:sta alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella tukikelpoisilla alueilla osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| d) | 75 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen perusteella osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta; |
| --- | --- |

d)

75 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista EAKR:sta Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen perusteella osarahoitettavien toimenpideohjelmien osalta;

| e) | tämän asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetystä syrjäisimpien alueiden lisämäärärahasta rahoitettujen erityistoimenpiteiden osarahoitusosuus on 50 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista. |
| --- | --- |

e)

tämän asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetystä syrjäisimpien alueiden lisämäärärahasta rahoitettujen erityistoimenpiteiden osarahoitusosuus on 50 prosenttia julkisista ja yksityisistä menoista.

Perustelu

Helmikuussa 2004 esittämänsä kolmannen koheesiokertomuksen puitteissa Euroopan komissio kannatti vielä yksityisiä osarahoituksia. Ehdotetussa asetuksessa kyse on kuitenkin enää pelkästä julkisin varoin tapahtuvasta osarahoituksesta. Toteuttamiskelpoisia yksityisiä osarahoitusvaroja ei siis voitaisi enää — toisin kuin kuluvalla tukijaksolla — käyttää EU-hankkeiden rahoittamiseen.

Yksityisiä osarahoituksia tulisi toteuttaa, eikä niitä tule estää täysin. Tällaisella säännöksellä olisi laajoja vaikutuksia etenkin ennakoivan työmarkkinapolitiikan suhteen, jonka toimia se supistaisi. Juuri tälle alalle ovat luonteenomaisia erityisen korkea innovaatioaste ja moninaiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet.

Suositus 27

51 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Rahastojen enimmäisrahoitusosuus voi olla enintään 85 prosenttia lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella syrjäisimmillä alueilla ja lähentymistavoitteen perusteella Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla toteutettavien toimenpideohjelmien julkisista menoista. | 4.   Rahastojen enimmäisrahoitusosuus voi olla enintään 85 prosenttia lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella syrjäisimmillä alueilla ja lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden perusteella Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla toteutettavien toimenpideohjelmien julkisista menoista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Rahastojen enimmäisrahoitusosuus voi olla enintään 85 prosenttia lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella syrjäisimmillä alueilla ja lähentymistavoitteen perusteella Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla toteutettavien toimenpideohjelmien julkisista menoista.

4.   Rahastojen enimmäisrahoitusosuus voi olla enintään 85 prosenttia lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen perusteella syrjäisimmillä alueilla ja lähentymistavoitteen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden perusteella Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla toteutettavien toimenpideohjelmien julkisista menoista.

Perustelu

Koska suuri osa Kreikan saarista kuuluu alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen piiriin, niiden jättäminen tässä yhteydessä kyseisen tavoitteen ulkopuolelle olisi perusteetonta, tavoitteiden vastaista ja epäoikeudenmukaista.

VI OSASTO

HALLINNOINTI, SEURANTA JA VALVONTA

I LUKU

Hallinto- ja valvontajärjestelmät

Suositus 28

58 artiklan 7 kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 7.   57 artiklan 1 kohdan osalta voidaan soveltaa paikallis- ja alueyhteisöjen, jäsenvaltion ja komission välisiä kolmikantasopimuksia. Ne saattavat osaltaan vahvistaa kumppanuusperiaatetta ja nivoa paikalliset, alueelliset, valtakunnalliset ja valtiolliset rajat ylittävät toimijat yhteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.   57 artiklan 1 kohdan osalta voidaan soveltaa paikallis- ja alueyhteisöjen, jäsenvaltion ja komission välisiä kolmikantasopimuksia. Ne saattavat osaltaan vahvistaa kumppanuusperiaatetta ja nivoa paikalliset, alueelliset, valtakunnalliset ja valtiolliset rajat ylittävät toimijat yhteen.

Perustelu

Kolmikantasopimusten avulla voidaan kaikkien osapuolten yhteisymmärryksellä vahvistaa yhteistyötä kaikilla tasoilla. Kolmikantasopimukset tulisi mainita yleisasetuksessa, jotta korostettaisiin niin paikallis- ja alueyhteisöjen osallistumista kuin 10 artiklassa käsiteltyä kumppanuutta.

VII OSASTO

TALOUSHALLINTO

I LUKU

Varainhoito

JAKSO 3

ENNAKKOMAKSUT

Suositus 29

81 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kun komissio on tehnyt toimenpideohjelman osalta päätöksen rahastojen rahoitusosuuden hyväksymisestä, se maksaa yhden ennakkomaksun jäsenvaltion nimeämälle elimelle. Ennakkomaksun määrä on kyseisen toimenpideohjelman osalta seitsemän prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta ja 10,5 prosenttia koheesiorahaston rahoitusosuudesta. Maksu voi jakautua kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissä olevien talousarviovarojen mukaisesti. | 1.   Kun komissio on tehnyt toimenpideohjelman osalta päätöksen rahastojen rahoitusosuuden hyväksymisestä, se maksaa yhden ennakkomaksun jäsenvaltion nimeämälle elimelle. Ennakkomaksun määrä on kyseisen toimenpideohjelman osalta seitsemän
  10,5 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta ja 10,5 prosenttia koheesiorahaston rahoitusosuudesta. Maksu voi jakautua kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissä olevien talousarviovarojen mukaisesti. Maksusta kaksi kolmasosaa jakautuu ensimmäiselle varainhoitovuodelle ja jäljelle jäävä yksi kolmasosa toiselle varainhoitovuodelle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kun komissio on tehnyt toimenpideohjelman osalta päätöksen rahastojen rahoitusosuuden hyväksymisestä, se maksaa yhden ennakkomaksun jäsenvaltion nimeämälle elimelle. Ennakkomaksun määrä on kyseisen toimenpideohjelman osalta seitsemän prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta ja 10,5 prosenttia koheesiorahaston rahoitusosuudesta. Maksu voi jakautua kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissä olevien talousarviovarojen mukaisesti.

1.   Kun komissio on tehnyt toimenpideohjelman osalta päätöksen rahastojen rahoitusosuuden hyväksymisestä, se maksaa yhden ennakkomaksun jäsenvaltion nimeämälle elimelle. Ennakkomaksun määrä on kyseisen toimenpideohjelman osalta seitsemän
  10,5 prosenttia rakennerahastojen rahoitusosuudesta ja 10,5 prosenttia koheesiorahaston rahoitusosuudesta. Maksu voi jakautua kahdelle varainhoitovuodelle käytettävissä olevien talousarviovarojen mukaisesti. Maksusta kaksi kolmasosaa jakautuu ensimmäiselle varainhoitovuodelle ja jäljelle jäävä yksi kolmasosa toiselle varainhoitovuodelle.

Perustelu

Jos nostetaan ennakkomaksuosuutta, joka ei kuulu automaattisen vapauttamisen piiriin, sekä jaetaan maksut edellä mainituin menettelyin, voidaan menoja kehittää nykyistä realistisempaan ja kestävämpään suuntaan hankkeiden ensimmäisten vuosien ajaksi, kuten jo on suunniteltu koheesiorahaston osalta.

VIII OSASTO

KOMITEAT

I LUKU

Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja rahastojen koordinointia käsittelevä komitea

Suositus 30

104 artikla (lisätään uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiota avustaa Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja rahastojen koordinointia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'.
  2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.
  4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
  5.   EIP ja EIR nimeävät edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen. | 1.   Komissiota avustaa Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja rahastojen koordinointia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'.
  2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.
  4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
  5.   Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea nimeävät kukin yhden edustajan, joka ei osallistu äänestykseen.


  6.   EIP ja EIR nimeävät edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissiota avustaa Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja rahastojen koordinointia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

5.   EIP ja EIR nimeävät edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.

1.   Komissiota avustaa Euroopan aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja rahastojen koordinointia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä saman päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan yksi kuukausi.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

5.   Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea nimeävät kukin yhden edustajan, joka ei osallistu äänestykseen.

6.   EIP ja EIR nimeävät edustajansa, joka ei osallistu äänestykseen.

Perustelu

Molemmat komiteat ovat Euroopan unionin neuvoa-antavia elimiä, joten ne tulisi selkeästi mainita tiiviin yhteistyön yhteydessä. Artiklassa mainittujen komiteoiden toimintapuitteet tulisi eritellä nykyistä tarkemmin, kuten on tehty asetuksessa 1260/99 olevissa 47 ja 48 artiklassa. Tämä vastaa kumppanuusperiaatetta.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL C 256, 2003, s. 1.

2

(3)  EUVL C 192, 12.8.2002, s. 53.

3

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/19

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta”

(2005/C 231/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (KOM(2004) 495 lopullinen — 2004/0167 COD),

ottaa huomioon Euroopan komission 16. heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 26. toukokuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotukset asetuksiksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM(2004) 492 lopullinen — 2004/0163 AVC) ja eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY) (KOM(2004) 496 lopullinen — 2004/0168 COD),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (KOM(2004) 101 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka — Strategia-asiakirja” (KOM(2004) 373 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus” (KOM(2004) 343 lopullinen),

ottaa huomioon suuntaa-antavan selvityksensä aiheesta ”Rakennerahastojen hallinnointi ja yksinkertaistaminen vuoden 2006 jälkeen” (CdR 389/2002 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin) (1),

ottaa huomioon aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan aluekehitysrahastosta” (KOM(1998) 131 lopullinen) 18. marraskuuta 1998 antamansa lausunnon (CdR 240/98 fin) (2),

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 4. helmikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 233/2004 rev. 2), jonka esittelijä oli Catanian kunnanvaltuutettu Rosario Condorelli (IT/ELDR),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Toukokuussa 2004 tapahtuneesta Euroopan unionin viimeisimmästä laajentumisesta johtuva unionin alueellisen epätasapainon lisääntyminen edellyttää uusia ja entistä laajempia toimia lähentymiseen, kilpailukykyyn, työllisyyteen ja Euroopan alueiden yhteistyöhön liittyviin haasteisiin vastaamiseksi koheesiopolitiikan kauden 2007–2013 uusia tavoitteita vastaavien, erityisesti alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa varten tarkoitettujen välineiden sekä kaikkien käytössä olevien, erityisesti YMP:n ja kalastuspolitiikan alaan kuuluvien yhteisön rahastojen avulla. |
| --- | --- |

1)

Toukokuussa 2004 tapahtuneesta Euroopan unionin viimeisimmästä laajentumisesta johtuva unionin alueellisen epätasapainon lisääntyminen edellyttää uusia ja entistä laajempia toimia lähentymiseen, kilpailukykyyn, työllisyyteen ja Euroopan alueiden yhteistyöhön liittyviin haasteisiin vastaamiseksi koheesiopolitiikan kauden 2007–2013 uusia tavoitteita vastaavien, erityisesti alueellista yhteenkuuluvuuspolitiikkaa varten tarkoitettujen välineiden sekä kaikkien käytössä olevien, erityisesti YMP:n ja kalastuspolitiikan alaan kuuluvien yhteisön rahastojen avulla.

| 2) | Koheesiopolitiikan suunnittelu ja täytäntöönpano tulee toteuttaa kaudella 2007–2013 siten, että pyritään yhtenäisesti ja asianmukaisesti noudattamaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita, joiden tavoitteena on tehdä unionista tietoon perustuva talous kestävän kehityksen puitteissa. Tähän asti näiden strategioiden toteuttaminen on jätetty ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulle, joten niitä ei ole vielä liitetty yhdenmukaisesti unionin muiden politiikkojen integroidun kehittämisen prosesseihin. |
| --- | --- |

2)

Koheesiopolitiikan suunnittelu ja täytäntöönpano tulee toteuttaa kaudella 2007–2013 siten, että pyritään yhtenäisesti ja asianmukaisesti noudattamaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita, joiden tavoitteena on tehdä unionista tietoon perustuva talous kestävän kehityksen puitteissa. Tähän asti näiden strategioiden toteuttaminen on jätetty ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulle, joten niitä ei ole vielä liitetty yhdenmukaisesti unionin muiden politiikkojen integroidun kehittämisen prosesseihin.

| 3) | Sekä kansallisen strategisen viitekehyksen että toimenpideohjelmien tulee seurata neuvoston hyväksymiä koheesion strategisia suuntaviivoja, jotta voidaan varmistaa yhteisön painopisteiden asianmukainen huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

3)

Sekä kansallisen strategisen viitekehyksen että toimenpideohjelmien tulee seurata neuvoston hyväksymiä koheesion strategisia suuntaviivoja, jotta voidaan varmistaa yhteisön painopisteiden asianmukainen huomioon ottaminen.

| 4) | Esitetyt yksinkertaistamisvaatimukset ovat johtaneet vain yhteen rahastoon perustuviin ohjelmiin lukuun ottamatta joitain toimintakategorioita, jotka voivat saada tietyssä toimenpideohjelmassa tukea sekä EAKR:sta että koheesiorahastosta. |
| --- | --- |

4)

Esitetyt yksinkertaistamisvaatimukset ovat johtaneet vain yhteen rahastoon perustuviin ohjelmiin lukuun ottamatta joitain toimintakategorioita, jotka voivat saada tietyssä toimenpideohjelmassa tukea sekä EAKR:sta että koheesiorahastosta.

| 5) | On entistä selvempää, että yksittäisten ohjelmien ja rahastojen integrointi sekä koheesiopolitiikan ja unionin muiden politiikkojen välinen koordinointi on välttämätöntä. |
| --- | --- |

5)

On entistä selvempää, että yksittäisten ohjelmien ja rahastojen integrointi sekä koheesiopolitiikan ja unionin muiden politiikkojen välinen koordinointi on välttämätöntä.

| 6) | Tässä yleiseen asetukseen perustuvassa rakenteessa EAKR:n rooli voi vahvistua viitepohjana yhteyksien luomiselle unionin eri politiikkojen ja ohjelmien välille edellä mainittujen lähentymisen, kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä alueiden välisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6)

Tässä yleiseen asetukseen perustuvassa rakenteessa EAKR:n rooli voi vahvistua viitepohjana yhteyksien luomiselle unionin eri politiikkojen ja ohjelmien välille edellä mainittujen lähentymisen, kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä alueiden välisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 7) | Yleisessä asetusehdotuksessa ja EAKR:ää koskevassa asetusehdotuksessa esitetty rakenne edellyttää, että jäsenvaltiot tai alueet, silloin kun se on mahdollista perustuslaillisen järjestyksen mukaan, vastaavat näiden yhteyksien luomisesta ja integroinnista. |
| --- | --- |

7)

Yleisessä asetusehdotuksessa ja EAKR:ää koskevassa asetusehdotuksessa esitetty rakenne edellyttää, että jäsenvaltiot tai alueet, silloin kun se on mahdollista perustuslaillisen järjestyksen mukaan, vastaavat näiden yhteyksien luomisesta ja integroinnista.

| 8) | Komission ehdotuksissa paikallisyhteisöille ja erityisesti kaupunkiyhteisöille annetaan aiempaa tärkeämpi asema, vaikkakin alueellisen tason toimenpideohjelmien puitteissa. Niissä laajennetaankin erikseen mahdollisuutta myöntää yleiskattavaa tukea, josta on saatu myönteisiä kokemuksia yhteisön Urban-aloitteen yhteydessä ja josta säädetään rahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetusehdotuksen 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja 41 artiklassa. |
| --- | --- |

8)

Komission ehdotuksissa paikallisyhteisöille ja erityisesti kaupunkiyhteisöille annetaan aiempaa tärkeämpi asema, vaikkakin alueellisen tason toimenpideohjelmien puitteissa. Niissä laajennetaankin erikseen mahdollisuutta myöntää yleiskattavaa tukea, josta on saatu myönteisiä kokemuksia yhteisön Urban-aloitteen yhteydessä ja josta säädetään rahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetusehdotuksen 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja 41 artiklassa.

| 9) | Moninaisten tavoitteiden (jäsenvaltioiden aluepolitiikkojen sovittaminen unionin strategioihin, läheisyysperiaatteen noudattaminen, yksinkertaistaminen, rahoitusresurssien optimointi jne.) yhteensovittaminen ja ylläpitäminen edellyttävät kaikkien institutionaalisten tahojen — aina Euroopan komissiosta paikallisyhteisöihin — entistä laajempaa mobilisointia tilanteessa, jossa kehitys kulkee yhä enemmän kohti monitasoista hallintoa, sekä sellaisten toimien hyväksymistä, joiden avulla voidaan edistää ja vahvistaa pääasiassa ennakoivasti kaikkien asianomaisten institutionaalisten toimijoiden suunnittelu-, ohjelmointi-, hallinnointi- ja valvontakapasiteettia niille kuuluvien tehtävien mukaisesti edistämällä samalla työmarkkinaosapuolien aktiivista osallistumista ehdotusten tekemiseen ja valvontaan. |
| --- | --- |

9)

Moninaisten tavoitteiden (jäsenvaltioiden aluepolitiikkojen sovittaminen unionin strategioihin, läheisyysperiaatteen noudattaminen, yksinkertaistaminen, rahoitusresurssien optimointi jne.) yhteensovittaminen ja ylläpitäminen edellyttävät kaikkien institutionaalisten tahojen — aina Euroopan komissiosta paikallisyhteisöihin — entistä laajempaa mobilisointia tilanteessa, jossa kehitys kulkee yhä enemmän kohti monitasoista hallintoa, sekä sellaisten toimien hyväksymistä, joiden avulla voidaan edistää ja vahvistaa pääasiassa ennakoivasti kaikkien asianomaisten institutionaalisten toimijoiden suunnittelu-, ohjelmointi-, hallinnointi- ja valvontakapasiteettia niille kuuluvien tehtävien mukaisesti edistämällä samalla työmarkkinaosapuolien aktiivista osallistumista ehdotusten tekemiseen ja valvontaan.

| 10) | Onkin pidettävä huolta siitä, ettei kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan asetuspaketti eikä erityisesti EAKR-asetus johda miltään osilta horjuvaan tulkintaan tai sisällä puutteita, vaan että niissä erotellaan tarkkaan julkisten toimijoiden tehtävät viittaamalla sekä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön että puolueettomuuden periaatteeseen, jota jokaisen institutionaalisen toimijan aina komissiosta lähtien tulee soveltaa suhteissaan institutionaalisessa ketjussa seuraavina oleviin toimijoihin, |
| --- | --- |

10)

Onkin pidettävä huolta siitä, ettei kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan asetuspaketti eikä erityisesti EAKR-asetus johda miltään osilta horjuvaan tulkintaan tai sisällä puutteita, vaan että niissä erotellaan tarkkaan julkisten toimijoiden tehtävät viittaamalla sekä jäsenvaltioiden lainsäädäntöön että puolueettomuuden periaatteeseen, jota jokaisen institutionaalisen toimijan aina komissiosta lähtien tulee soveltaa suhteissaan institutionaalisessa ketjussa seuraavina oleviin toimijoihin,

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

Lähentymisen sekä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteita koskevat yleiset säännökset (komission ehdotuksen I ja II luku)

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | toteaa ensimmäiseksi vastustavansa päättäväisesti kaikkia mahdollisia pyrkimyksiä uudelleenkansallistaa unionin aluepolitiikka, kun otetaan huomioon lisäarvo, jonka yhteisön koheesio-ohjelmat tuovat perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.1

toteaa ensimmäiseksi vastustavansa päättäväisesti kaikkia mahdollisia pyrkimyksiä uudelleenkansallistaa unionin aluepolitiikka, kun otetaan huomioon lisäarvo, jonka yhteisön koheesio-ohjelmat tuovat perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen.

| 1.2 | vahvistaa kantansa, jonka mukaan komission ehdotus tulevan koheesiopolitiikan rahoittamiseksi 0,41 prosentilla BKTL:stä (0,46 prosentilla, kun maaseudun kehitykseen ja kalastukseen suunnatut rakenteelliset tuet huomioidaan), olisi hyväksyttävä kompromissi. |
| --- | --- |

1.2

vahvistaa kantansa, jonka mukaan komission ehdotus tulevan koheesiopolitiikan rahoittamiseksi 0,41 prosentilla BKTL:stä (0,46 prosentilla, kun maaseudun kehitykseen ja kalastukseen suunnatut rakenteelliset tuet huomioidaan), olisi hyväksyttävä kompromissi.

| 1.3 | arvostaa sitä, että on johdonmukaisesti päätetty asettaa laajentuneen unionin köyhempien alueiden kehittäminen etusijalle ja lisätty sen mukaisesti toimenpiteiden rahoitusta kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

1.3

arvostaa sitä, että on johdonmukaisesti päätetty asettaa laajentuneen unionin köyhempien alueiden kehittäminen etusijalle ja lisätty sen mukaisesti toimenpiteiden rahoitusta kyseisillä alueilla.

| 1.4 | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kansallisten strategisten viitekehysten yhteydessä nk. phasing in -alueita varten toimenpiteitä, joiden avulla voidaan tehokkaasti vastata kilpailukyvyn haasteeseen ja valvoa lähentymisprosessia, sekä myöntämään näitä toimenpiteitä varten asianmukaiset varat. |
| --- | --- |

1.4

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kansallisten strategisten viitekehysten yhteydessä nk. phasing in -alueita varten toimenpiteitä, joiden avulla voidaan tehokkaasti vastata kilpailukyvyn haasteeseen ja valvoa lähentymisprosessia, sekä myöntämään näitä toimenpiteitä varten asianmukaiset varat.

| 1.5 | antaa arvoa sille, että rahastojen hallintoa ja hoitamista on pyritty yksinkertaistamaan, vaikka yksinkertaistamistoimien varsinaisesta merkityksestä ei ole tietoa. |
| --- | --- |

1.5

antaa arvoa sille, että rahastojen hallintoa ja hoitamista on pyritty yksinkertaistamaan, vaikka yksinkertaistamistoimien varsinaisesta merkityksestä ei ole tietoa.

| 1.6 | on tyytyväinen ehdotuksen rakenteeseen, johon sisältyy alueellisen yhteistyön nostaminen koheesiopolitiikan kolmanneksi tavoitteeksi, mikä tarkoittaa huomattavien varojen osoittamista tarkoitusta varten, sekä ehdotetun EAKR-asetuksen puitteissa rahoitettavien toimien sisältöön, sillä ehdotetut toimet ovat yhteydessä Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin. Komitea korostaa tässä yhteydessä erityisesti ehdotettujen vaihtoehtojen merkitystä:






  — | Tutkimus- ja innovaatiotoimet asetetaan etusijalle sekä lähentymisen että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteessa ja otetaan erityisesti huomioon hankkeet, jotka perustuvat ”vanhoissa” ja uusissa jäsenvaltioissa sijaitsevien tieteellisten tutkimuskeskusten väliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- | --- |

1.6

on tyytyväinen ehdotuksen rakenteeseen, johon sisältyy alueellisen yhteistyön nostaminen koheesiopolitiikan kolmanneksi tavoitteeksi, mikä tarkoittaa huomattavien varojen osoittamista tarkoitusta varten, sekä ehdotetun EAKR-asetuksen puitteissa rahoitettavien toimien sisältöön, sillä ehdotetut toimet ovat yhteydessä Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin. Komitea korostaa tässä yhteydessä erityisesti ehdotettujen vaihtoehtojen merkitystä:

—

Tutkimus- ja innovaatiotoimet asetetaan etusijalle sekä lähentymisen että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteessa ja otetaan erityisesti huomioon hankkeet, jotka perustuvat ”vanhoissa” ja uusissa jäsenvaltioissa sijaitsevien tieteellisten tutkimuskeskusten väliseen yhteistyöhön.

| — | Kestävää kehitystä koskevat kysymykset otetaan painokkaasti huomioon ympäristö-, liikenne- ja energiatoimissa sekä luonnonriskien ja teknologisten riskien ehkäisy- ja hallintatoimissa. |
| --- | --- |

—

Kestävää kehitystä koskevat kysymykset otetaan painokkaasti huomioon ympäristö-, liikenne- ja energiatoimissa sekä luonnonriskien ja teknologisten riskien ehkäisy- ja hallintatoimissa.

| — | Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteessa otetaan huomioon saavutettavuuteen liittyvät ongelmat myös muun muassa digitaalisten palvelujen osalta. Tämä on merkittävä uudistus meneillään olevaan ohjelmointikauteen verrattuna. |
| --- | --- |

—

Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteessa otetaan huomioon saavutettavuuteen liittyvät ongelmat myös muun muassa digitaalisten palvelujen osalta. Tämä on merkittävä uudistus meneillään olevaan ohjelmointikauteen verrattuna.

| — | Kaupunkipolitiikkaan liittyville aiheille annetaan keskeinen sija. |
| --- | --- |

—

Kaupunkipolitiikkaan liittyville aiheille annetaan keskeinen sija.

| — | Tunnustetaan, että alueiden välisellä yhteistyöllä on tärkeä asema alueellisessa ohjelmasuunnittelussa, sillä sen avulla voidaan edistää sekä lähentymistä että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Tunnustetaan, että alueiden välisellä yhteistyöllä on tärkeä asema alueellisessa ohjelmasuunnittelussa, sillä sen avulla voidaan edistää sekä lähentymistä että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden kehittämistä.

| 1.7 | pahoittelee, ettei alueiden välistä yhteistyötä säilytetä — koheesiokertomusta koskevan Euroopan parlamentin mietinnön mukaisesti — itsenäisenä tukialana alueiden välistä yhteistyötä koskevassa tavoitteessa. |
| --- | --- |

1.7

pahoittelee, ettei alueiden välistä yhteistyötä säilytetä — koheesiokertomusta koskevan Euroopan parlamentin mietinnön mukaisesti — itsenäisenä tukialana alueiden välistä yhteistyötä koskevassa tavoitteessa.

| 1.8 | arvostaa Euroopan komission avointa suhtautumista koheesion alueelliseen ulottuvuuteen. Tämä tulee ilmi tapauskohtaisesta lähestymistavasta, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota todellisista erityisongelmista kärsiviin alueisiin (kaupunki- ja maaseutualueet, saaret ja vuoristoalueet, kalastuksesta riippuvaiset alueet, syrjäisimmät alueet, harvaan asutut alueet, uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden väliset raja-alueet sekä raja-alueet uusilla ulkorajoilla ja erittäin harvaan asutut pohjoiset alueet). Komitea suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että unionin alueiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta pidetään kestävän kehityksen kannalta välttämättömänä, ja katsoo, että Euroopan tulevaisuutta ei voida suunnitella, jos unionissa on edelleenkin alueita, jotka ovat jääneet kehityksestä jälkeen tai jotka eivät voi hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista geomorfologisten ja/tai demografisten ominaisuuksiensa takia. Kyseisten alueiden ja perustamissopimuksessa määriteltyjen syrjäisimpien alueiden osalta komitea on tyytyväinen siihen, että niille on tarkoitus antaa asianmukaista tukea sellaisten erityisten haittojen kompensoimiseksi, jotka haittaavat niiden kehitystä ja estävät niitä pääsemästä täysipainoisesti sisämarkkinoille. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että väestön ikääntymiseen liittyviin ongelmiin ei kiinnitetä enempää huomiota, sillä se on yksi suurimmista Eurooppaa kohtaavista haasteista tulevina vuosikymmeninä. |
| --- | --- |

1.8

arvostaa Euroopan komission avointa suhtautumista koheesion alueelliseen ulottuvuuteen. Tämä tulee ilmi tapauskohtaisesta lähestymistavasta, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota todellisista erityisongelmista kärsiviin alueisiin (kaupunki- ja maaseutualueet, saaret ja vuoristoalueet, kalastuksesta riippuvaiset alueet, syrjäisimmät alueet, harvaan asutut alueet, uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden väliset raja-alueet sekä raja-alueet uusilla ulkorajoilla ja erittäin harvaan asutut pohjoiset alueet). Komitea suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että unionin alueiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta pidetään kestävän kehityksen kannalta välttämättömänä, ja katsoo, että Euroopan tulevaisuutta ei voida suunnitella, jos unionissa on edelleenkin alueita, jotka ovat jääneet kehityksestä jälkeen tai jotka eivät voi hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista geomorfologisten ja/tai demografisten ominaisuuksiensa takia. Kyseisten alueiden ja perustamissopimuksessa määriteltyjen syrjäisimpien alueiden osalta komitea on tyytyväinen siihen, että niille on tarkoitus antaa asianmukaista tukea sellaisten erityisten haittojen kompensoimiseksi, jotka haittaavat niiden kehitystä ja estävät niitä pääsemästä täysipainoisesti sisämarkkinoille. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että väestön ikääntymiseen liittyviin ongelmiin ei kiinnitetä enempää huomiota, sillä se on yksi suurimmista Eurooppaa kohtaavista haasteista tulevina vuosikymmeninä.

| 1.9 | toteaa kuitenkin, että käsiteltävänä olevan ehdotuksen johdanto-osassa (kappaleissa 1 ja 10) tunnustetaan vain ”tiettyjen saarten” epäedullinen asema päinvastoin kuin Amsterdamin sopimukseen liitetyssä julistuksessa N:o 30, joka vahvistettiin Euroopan perustuslakisopimuksen III-220 artiklassa. Komitea katsookin, että johdanto-osan kyseisten kappaleiden (1 ja 10) yhtenäisyys tulisi varmistaa säännösten ja tulkinnan kannalta ja ottaa samalla huomioon myös yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 52 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa esitetty tarkennus. Sama pätee vuoristo- ja raja-alueisiin sekä Euroopan perustuslakisopimusehdotuksen III-116 artiklan että yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 52 artiklan valossa. |
| --- | --- |

1.9

toteaa kuitenkin, että käsiteltävänä olevan ehdotuksen johdanto-osassa (kappaleissa 1 ja 10) tunnustetaan vain ”tiettyjen saarten” epäedullinen asema päinvastoin kuin Amsterdamin sopimukseen liitetyssä julistuksessa N:o 30, joka vahvistettiin Euroopan perustuslakisopimuksen III-220 artiklassa. Komitea katsookin, että johdanto-osan kyseisten kappaleiden (1 ja 10) yhtenäisyys tulisi varmistaa säännösten ja tulkinnan kannalta ja ottaa samalla huomioon myös yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 52 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa esitetty tarkennus. Sama pätee vuoristo- ja raja-alueisiin sekä Euroopan perustuslakisopimusehdotuksen III-116 artiklan että yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 52 artiklan valossa.

| 1.10 | toteaa, että yhteisön politiikan uudessa lähestymistavassa tunnustetaan, että alueet ja paikallisyhteisöt ovat alue- ja koheesiopolitiikassa sekä asianmukaisin päätöksenteon taso että tehokkain taso toimien toteuttamiselle, kuten alueiden ja paikallisyhteisöjen järjestöt esittivät Leipzigin konferenssissa (toukokuussa 2003). Kansalaisia lähellä olevien tasojen osallistuminen on välttämätöntä, jotta kansalaiset voisivat ymmärtää yhteisön toimintaa ja jotta yhteisön toimia voitaisiin tehostaa ja yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

1.10

toteaa, että yhteisön politiikan uudessa lähestymistavassa tunnustetaan, että alueet ja paikallisyhteisöt ovat alue- ja koheesiopolitiikassa sekä asianmukaisin päätöksenteon taso että tehokkain taso toimien toteuttamiselle, kuten alueiden ja paikallisyhteisöjen järjestöt esittivät Leipzigin konferenssissa (toukokuussa 2003). Kansalaisia lähellä olevien tasojen osallistuminen on välttämätöntä, jotta kansalaiset voisivat ymmärtää yhteisön toimintaa ja jotta yhteisön toimia voitaisiin tehostaa ja yksinkertaistaa.

| 1.11 | katsoo kuitenkin, että alue- ja paikallisviranomaisten ja erityisesti kaupunkialueiden viranomaisten yhteistyökumppanuutta tulee vahvistaa yhteisten tavoitteiden osalta. Lisäksi tätä kumppanuutta tulee syventää asianmukaisella tavalla voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

1.11

katsoo kuitenkin, että alue- ja paikallisviranomaisten ja erityisesti kaupunkialueiden viranomaisten yhteistyökumppanuutta tulee vahvistaa yhteisten tavoitteiden osalta. Lisäksi tätä kumppanuutta tulee syventää asianmukaisella tavalla voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen puitteissa.

| 1.12 | pitää myönteisenä sitä, että kaupunkialueet, joilla on muita parempi innovaatiokapasiteetti ja paremmat mahdollisuudet sosiaaliseen osallistamiseen, voivat saada enemmän varoja kohdennettuihin ja laadukkaisiin toimiin sellaisissa toimenpideohjelmissa, joita hallinnoidaan paikallisviranomaisten toivomuksesta myös rakennerahastoja koskevan yleisen asetusehdotuksen 36 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisen valtuutusjärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

1.12

pitää myönteisenä sitä, että kaupunkialueet, joilla on muita parempi innovaatiokapasiteetti ja paremmat mahdollisuudet sosiaaliseen osallistamiseen, voivat saada enemmän varoja kohdennettuihin ja laadukkaisiin toimiin sellaisissa toimenpideohjelmissa, joita hallinnoidaan paikallisviranomaisten toivomuksesta myös rakennerahastoja koskevan yleisen asetusehdotuksen 36 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisen valtuutusjärjestelmän avulla.

| 1.13 | suosittaa, että rakennerahastoja koskevan koko lainsäädäntöpaketin hyväksymisprosessi saatettaisiin loppuun pikaisesti siten, että jäsenvaltioiden institutionaalisille toimijoille jäisi riittävästi aikaa valmistella uusia toimenpideohjelmia ja komission asianomaisille yksiköille jäisi aikaa varmistaa kyseisten toimenpideohjelmien hallintokapasiteetti ennen vuoden 2007 tammikuun 1. päivää. |
| --- | --- |

1.13

suosittaa, että rakennerahastoja koskevan koko lainsäädäntöpaketin hyväksymisprosessi saatettaisiin loppuun pikaisesti siten, että jäsenvaltioiden institutionaalisille toimijoille jäisi riittävästi aikaa valmistella uusia toimenpideohjelmia ja komission asianomaisille yksiköille jäisi aikaa varmistaa kyseisten toimenpideohjelmien hallintokapasiteetti ennen vuoden 2007 tammikuun 1. päivää.

2   Alueiden komitean suositukset

| 2.1 | Ehdotetun asetuksen 1 artiklan ensimmäiseen kohtaan tulisi lisätä myös demografisista ongelmista kärsivät alueet. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotetun asetuksen 1 artiklan ensimmäiseen kohtaan tulisi lisätä myös demografisista ongelmista kärsivät alueet.

| 2.2 | Ehdotetun asetuksen 3 artiklaan tulisi lisätä erityyppiset investoinnit kulttuuriperintöön (tämä olisi yhdenmukaista myös 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan kanssa), investoinnit rakennuksiin ja koulutuksen ja aktiivisen työllisyyspolitiikan välineisiin sekä koulutuksen ja aktiivisen työllisyyspolitiikan toimintamenot niiltä osin kuin ne voivat kuulua EAKR:n piiriin. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotetun asetuksen 3 artiklaan tulisi lisätä erityyppiset investoinnit kulttuuriperintöön (tämä olisi yhdenmukaista myös 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan kanssa), investoinnit rakennuksiin ja koulutuksen ja aktiivisen työllisyyspolitiikan välineisiin sekä koulutuksen ja aktiivisen työllisyyspolitiikan toimintamenot niiltä osin kuin ne voivat kuulua EAKR:n piiriin.

| 2.3 | Aluepolitiikan tavoitteiden sekä eri aluetyyppejä koskevien erityissäännösten yhtenäisyyttä tulisi parantaa. |
| --- | --- |

2.3

Aluepolitiikan tavoitteiden sekä eri aluetyyppejä koskevien erityissäännösten yhtenäisyyttä tulisi parantaa.

| 2.4 | Ehdotetun asetuksen 5 artiklan johdantokappaleeseen tulisi lisätä maininta siitä, että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana EAKR:n tuen tulee lisätä joustavuutta asetettaessa nk. phasing in -alueiden toimintalinjoja. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotetun asetuksen 5 artiklan johdantokappaleeseen tulisi lisätä maininta siitä, että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana EAKR:n tuen tulee lisätä joustavuutta asetettaessa nk. phasing in -alueiden toimintalinjoja.

| 2.5 | Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 3 kohdan a alakohtaan tulisi lisätä kabotaasiliikenne ja lentoliikenteen rinnakkaiset yhteydet I ja II luokan lentokenttien välillä sekä alueellisten, paikallisten ja alueiden välisten sisävesiväylien lisäksi myös meriyhteydet saarille, erityisesti pienille saarille. |
| --- | --- |

2.5

Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 3 kohdan a alakohtaan tulisi lisätä kabotaasiliikenne ja lentoliikenteen rinnakkaiset yhteydet I ja II luokan lentokenttien välillä sekä alueellisten, paikallisten ja alueiden välisten sisävesiväylien lisäksi myös meriyhteydet saarille, erityisesti pienille saarille.

| 2.6 | Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tulisi mainita merialueiden välinen yhteistyö. Molemmissa kohdissa tulisi ottaa huomioon sekä kahdenvälinen että monenvälinen merialueiden yhteistyö. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tulisi mainita merialueiden välinen yhteistyö. Molemmissa kohdissa tulisi ottaa huomioon sekä kahdenvälinen että monenvälinen merialueiden yhteistyö.

| 2.7 | Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetteloituihin ilmiöihin tulisi lisätä myös tulivuorenpurkaukset sekä metsäpalot ja niistä johtuva aavikoituminen tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetusehdotuksen 33 artiklan 1 soveltamista (KOM(2004) 492 lopullinen). |
| --- | --- |

2.7

Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetteloituihin ilmiöihin tulisi lisätä myös tulivuorenpurkaukset sekä metsäpalot ja niistä johtuva aavikoituminen tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetusehdotuksen 33 artiklan 1 soveltamista (KOM(2004) 492 lopullinen).

| 2.8 | Ehdotetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa mainitut alat tulisi lisätä 6 artiklan painopisteisiin. |
| --- | --- |

2.8

Ehdotetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa mainitut alat tulisi lisätä 6 artiklan painopisteisiin.

| 2.9 | Ehdotetun asetuksen 7 artiklan a kohdan termi ”alv” tulisi korvata termillä ”alv-saamiset” ehdotetun ESR-asetuksen 11 artiklan sekä meneillään olevan ohjelmointijakson mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9

Ehdotetun asetuksen 7 artiklan a kohdan termi ”alv” tulisi korvata termillä ”alv-saamiset” ehdotetun ESR-asetuksen 11 artiklan sekä meneillään olevan ohjelmointijakson mukaisesti.

| 2.10 | Ehdotetun asetuksen 7 artiklan d kohdan termi ”asuminen” tulisi korvata maininnalla ”asuminen lukuun ottamatta lähentymisen painopistealaan kuuluvia tietyntyyppisiä sosiaalialan toimenpiteitä, kuten erityisasunnot suojelua vaativille ryhmille ja tilapäismajoitus unionin ulkopuolisista maista tuleville maahanmuuttajille”. |
| --- | --- |

2.10

Ehdotetun asetuksen 7 artiklan d kohdan termi ”asuminen” tulisi korvata maininnalla ”asuminen lukuun ottamatta lähentymisen painopistealaan kuuluvia tietyntyyppisiä sosiaalialan toimenpiteitä, kuten erityisasunnot suojelua vaativille ryhmille ja tilapäismajoitus unionin ulkopuolisista maista tuleville maahanmuuttajille”.

| 2.11 | Ehdotetun asetuksen 9 artiklan viimeisen kohdan osalta tulisi säätää, että yleisen asetusehdotuksen 25 artiklan kansallisiin strategisiin viitekehyksiin liitetään yleiset suuntaukset ja kriteerit, joiden avulla jäsenvaltioiden ja alueiden tulee varmistaa EAKR:n sekä ESR:n, maaseudun kehittämiseen tarkoitetun Euroopan maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston yhdessä rahoittamien toimien täydentävyys ja yhtenäisyys sekä taata niiden arviointi sekä toimien toteuttamisen aikana että jälkikäteen. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan viimeisen kohdan osalta tulisi säätää, että yleisen asetusehdotuksen 25 artiklan kansallisiin strategisiin viitekehyksiin liitetään yleiset suuntaukset ja kriteerit, joiden avulla jäsenvaltioiden ja alueiden tulee varmistaa EAKR:n sekä ESR:n, maaseudun kehittämiseen tarkoitetun Euroopan maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston yhdessä rahoittamien toimien täydentävyys ja yhtenäisyys sekä taata niiden arviointi sekä toimien toteuttamisen aikana että jälkikäteen.

| 2.12 | On tutkittava tarkkaan EAKR:n säännösten vaikutuksia sosiaalietuuksiin ja heikossa asemassa olevien ryhmien (vammaiset, syrjäytymisvaarassa olevat jne.) hyväksi tehtävien toimien edistämiseen rakennerahastoasetusten uudistusehdotusten yleisissä puitteissa. |
| --- | --- |

2.12

On tutkittava tarkkaan EAKR:n säännösten vaikutuksia sosiaalietuuksiin ja heikossa asemassa olevien ryhmien (vammaiset, syrjäytymisvaarassa olevat jne.) hyväksi tehtävien toimien edistämiseen rakennerahastoasetusten uudistusehdotusten yleisissä puitteissa.

| 2.13 | On korostettava rakennerahastojen integrointimahdollisuuksia monikulttuurisilla ja monikielisillä alueilla. |
| --- | --- |

2.13

On korostettava rakennerahastojen integrointimahdollisuuksia monikulttuurisilla ja monikielisillä alueilla.

Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitetta koskevat yleiset säännökset (Euroopan komission ehdotuksen III luku)

3   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 3.1 | arvostaa Euroopan alueiden välisen yhteistyön liittämistä yhteisön koheesiopolitiikan tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.1

arvostaa Euroopan alueiden välisen yhteistyön liittämistä yhteisön koheesiopolitiikan tavoitteisiin.

| 3.2 | on tyytyväinen siihen, että merirajat tunnustetaan rajat ylittävän yhteistyön yhteydessä, kuten komitea suositti selkeästi lausunnossaan CdR 120/2004 fin, ja korostaa kyseisen yhteistyön olevan erityisen tärkeää unionin syrjäisimpien alueiden kannalta, jotta niiden liittäminen niiden maantieteelliseen ympäristöön olisi realistista. |
| --- | --- |

3.2

on tyytyväinen siihen, että merirajat tunnustetaan rajat ylittävän yhteistyön yhteydessä, kuten komitea suositti selkeästi lausunnossaan CdR 120/2004 fin, ja korostaa kyseisen yhteistyön olevan erityisen tärkeää unionin syrjäisimpien alueiden kannalta, jotta niiden liittäminen niiden maantieteelliseen ympäristöön olisi realistista.

| 3.3 | huomauttaa, että koska eurooppalainen rajaseutuyhteistyöyhtymä (ERY) (KOM(2004) 496 lopullinen) on suunnattu myös valtioiden välisille eikä vain rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, sen nimi pitäisi tarkistaa, jotta se vastaisi välineen yleistä luonnetta. Nimenä pitäisi olla ”eurooppalainen Euroopan laajuisen yhteistyön yhtymä”. |
| --- | --- |

3.3

huomauttaa, että koska eurooppalainen rajaseutuyhteistyöyhtymä (ERY) (KOM(2004) 496 lopullinen) on suunnattu myös valtioiden välisille eikä vain rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, sen nimi pitäisi tarkistaa, jotta se vastaisi välineen yleistä luonnetta. Nimenä pitäisi olla ”eurooppalainen Euroopan laajuisen yhteistyön yhtymä”.

4   Yleiset suositukset

Alueiden komitea suosittaa seuraavaa:

| 4.1 | Tulisi hyödyntää alueiden, kaupunkien ja paikallisyhteisöjen jo olemassa olevista ja myönteisiksi koetuista verkoista saatuja kokemuksia sekä tukea uusien verkkojen luomista alueiden välistä yhteistyötä ja eurooppalaista alueellista yhteistyötä varten. |
| --- | --- |

4.1

Tulisi hyödyntää alueiden, kaupunkien ja paikallisyhteisöjen jo olemassa olevista ja myönteisiksi koetuista verkoista saatuja kokemuksia sekä tukea uusien verkkojen luomista alueiden välistä yhteistyötä ja eurooppalaista alueellista yhteistyötä varten.

| 4.2 | Tulisi selventää erityisesti rajat ylittävien ja valtioiden välisten ohjelmien valmistelun vastuualueet, menettelyt ja aikataulut sekä niiden esittäminen Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

4.2

Tulisi selventää erityisesti rajat ylittävien ja valtioiden välisten ohjelmien valmistelun vastuualueet, menettelyt ja aikataulut sekä niiden esittäminen Euroopan komissiolle.

| 4.3 | Tulisi säätää, että myös kolmas tavoite otetaan huomioon kansallisen strategisen viitekehyksen yhteydessä, jotta voidaan vahvistaa se, että jäsenvaltio sitoutuu tukemaan alueiden välisen yhteistyön ohjelmia varmistaen myös asianmukaiset menettelyt kansallisen rahoituksen takaamiseksi, ja jotta voidaan varmistaa tässä yhteydessä toteutettujen toimien entistä parempi yhdenmukaisuus seuraavien toimien kanssa:






  — | kahteen muuhun tavoitteeseen liittyvä ohjelmointi |
| --- | --- | --- |

4.3

Tulisi säätää, että myös kolmas tavoite otetaan huomioon kansallisen strategisen viitekehyksen yhteydessä, jotta voidaan vahvistaa se, että jäsenvaltio sitoutuu tukemaan alueiden välisen yhteistyön ohjelmia varmistaen myös asianmukaiset menettelyt kansallisen rahoituksen takaamiseksi, ja jotta voidaan varmistaa tässä yhteydessä toteutettujen toimien entistä parempi yhdenmukaisuus seuraavien toimien kanssa:

—

kahteen muuhun tavoitteeseen liittyvä ohjelmointi

| — | kansallisella ja alueellisella tasolla toteutetut toimet, joissa käytetään kansallisia ja alueellisia rahastoja |
| --- | --- |

—

kansallisella ja alueellisella tasolla toteutetut toimet, joissa käytetään kansallisia ja alueellisia rahastoja

| — | naapuruuspolitiikan toteuttamiseksi, ehdokasmaiden unioniin liittymisen tukemiseksi ja yhteisön muiden politiikkojen toteuttamiseksi toteutetut toimet |
| --- | --- |

—

naapuruuspolitiikan toteuttamiseksi, ehdokasmaiden unioniin liittymisen tukemiseksi ja yhteisön muiden politiikkojen toteuttamiseksi toteutetut toimet

| — | alue- ja paikalliskehitystä edistävien muiden kansainvälisten elinten (esim. OECD, Maailmanpankki) ohjelmien yhteydessä toteutetut toimet. |
| --- | --- |

—

alue- ja paikalliskehitystä edistävien muiden kansainvälisten elinten (esim. OECD, Maailmanpankki) ohjelmien yhteydessä toteutetut toimet.

| 4.4 | Tulisi arvioida, miten paikallisyhteisöjen ja alueiden aktiivista roolia ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa voidaan vahvistaa yhdenmukaisesti alueiden välisen yhteistyön tavoitteen suuntaviivojen kanssa niin kuin ne on määritelty kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä, josta säädetään EAKR-asetusta koskevan ehdotuksen 25 artiklassa. |
| --- | --- |

4.4

Tulisi arvioida, miten paikallisyhteisöjen ja alueiden aktiivista roolia ohjelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa voidaan vahvistaa yhdenmukaisesti alueiden välisen yhteistyön tavoitteen suuntaviivojen kanssa niin kuin ne on määritelty kussakin kansallisessa strategisessa viitekehyksessä, josta säädetään EAKR-asetusta koskevan ehdotuksen 25 artiklassa.

| 4.5 | Tulisi määritellä menettelyt, kriteerit ja aikataulut, joiden perusteella komissio jakaa varat ja hyväksyy ohjelmat. |
| --- | --- |

4.5

Tulisi määritellä menettelyt, kriteerit ja aikataulut, joiden perusteella komissio jakaa varat ja hyväksyy ohjelmat.

| 4.6 | Tulisi määritellä entistä selkeämmin tuensaajat (16 ja 21 artikla) sekä tuensaajille esitettävät vaatimukset, niiden ominaisuudet ja tehtävät. Lisäksi tulisi selkiyttää todentamisviranomaisen asema ja tehtävät. |
| --- | --- |

4.6

Tulisi määritellä entistä selkeämmin tuensaajat (16 ja 21 artikla) sekä tuensaajille esitettävät vaatimukset, niiden ominaisuudet ja tehtävät. Lisäksi tulisi selkiyttää todentamisviranomaisen asema ja tehtävät.

| 4.7 | Tulisi säätää, että 19 artiklassa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa toisinaan myös yhdessä jäsenvaltiossa kuitenkin niin, että ainakin kaksi neljästä esitetystä menettelytavasta toteutuu. |
| --- | --- |

4.7

Tulisi säätää, että 19 artiklassa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa toisinaan myös yhdessä jäsenvaltiossa kuitenkin niin, että ainakin kaksi neljästä esitetystä menettelytavasta toteutuu.

5   Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet mukaan luettuina. | Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä jälkeenjääneisyyttä muita heikoimmassa asemassa olevilla
  en alueilla
  den
  ja saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet, taajama-alueet, saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet ja raja-alueet sekä taantuvat teollisuusalueet mukaan luettuina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet mukaan luettuina.

Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä jälkeenjääneisyyttä muita heikoimmassa asemassa olevilla
  en alueilla
  den
  ja saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet, taajama-alueet, saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet ja raja-alueet sekä taantuvat teollisuusalueet mukaan luettuina.

Perustelu

Koska ehdotuksen johdanto-osan 1 ja 10 kappaleessa tunnustetaan vain ”tiettyjen saarten” epäedullinen asema (ja viitataan täysin mielivaltaisesti perustamissopimuksen 160 artiklaan; lisäksi kappaleet ovat ristiriidassa Amsterdamin sopimukseen liitetyn julistuksen N:o 30 kanssa, joka vahvistettiin Euroopan perustuslakisopimuksen III-220 artiklassa), on tarpeen varmistaa kyseisten kappaleiden yhtenäisyys säännösten ja tulkinnan kannalta ja ottaa samalla huomioon myös yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 52 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa esitetty tarkennus, johon viitataan erikseen myös tarkasteltavana olevan ehdotuksen 10 artiklassa. Sama pätee edellä mainitun 52 artiklan valossa myös vuoristoalueisiin, ja vastaavat huomiot voidaan ulottaa perusteellisuuden nimissä koskemaan kaikkia epäedullisessa asemassa olevia alueita.

Suositus 2

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi korostettava kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta sisällyttämällä tämän alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin. | Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi korostettava kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta asianmukaisilla investoinneilla kestävään kaupunkikehitykseen ja sisällyttämällä tämän alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi korostettava kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta sisällyttämällä tämän alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin.

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi korostettava kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta asianmukaisilla investoinneilla kestävään kaupunkikehitykseen ja sisällyttämällä tämän alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin.

Perustelu

Kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta voidaan vahvistaa vain takaamalla riittävät investoinnit kestävään kaupunkikehitykseen.

Suositus 3

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa olevassa pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden ja harvaan asuttujen alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä. | EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa olevassa pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden, maaseutu- ja taajama-alueiden sekä
  ja harvaan asuttujen ja raja-alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa olevassa pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden ja harvaan asuttujen alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä.

EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa olevassa pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden, maaseutu- ja taajama-alueiden sekä
  ja harvaan asuttujen ja raja-alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä.

Perustelu

Muutosehdotuksen taustalla on tarve yhdenmukaistaa johdanto-osan 10 kappaleen sisältö johdanto-osan 1 kappaleeseen esitettyjen muutosten kanssa ja yleisesti tehdä kyseisistä kappaleista yhtenäiset, mitä ne eivät ole käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa.

Suositus 4

1 artiklan toinen kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asetuksessa annetaan erityissäännökset kaupunki- ja maaseutualueiden, kalastuksesta riippuvaisten alueiden, syrjäisimpien alueiden ja luonnonhaitoista kärsivien alueiden kohtelusta. | Asetuksessa annetaan erityissäännökset kaupunki- ja maaseutualueiden, kalastuksesta riippuvaisten alueiden, syrjäisimpien alueiden ja
  sekä luonnonhaitoista ja väestöllisistä ongelmista kärsivien alueiden kohtelusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksessa annetaan erityissäännökset kaupunki- ja maaseutualueiden, kalastuksesta riippuvaisten alueiden, syrjäisimpien alueiden ja luonnonhaitoista kärsivien alueiden kohtelusta.

Asetuksessa annetaan erityissäännökset kaupunki- ja maaseutualueiden, kalastuksesta riippuvaisten alueiden, syrjäisimpien alueiden ja
  sekä luonnonhaitoista ja väestöllisistä ongelmista kärsivien alueiden kohtelusta.

Perustelu

Perusteellisuuden ja yhdenmukaisuuden vuoksi on tarpeen viitata myös väestöllisiin ongelmiin, joista harvaan asutut alueet kärsivät.

Suositus 5

3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EAKR osallistuu seuraavien rahoitukseen:






  a) | tuottavat investoinnit; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EAKR osallistuu seuraavien rahoitukseen:

a)

tuottavat investoinnit;

| b) | infrastruktuurit; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurit;

| c) | muut kehittämisaloitteet, joihin kuuluvat yrityspalvelut, rahoitusvälineiden kehittäminen (riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, lähipalvelut ja kokemustenvaihto alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

c)

muut kehittämisaloitteet, joihin kuuluvat yrityspalvelut, rahoitusvälineiden kehittäminen (riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, lähipalvelut ja kokemustenvaihto alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä;

| d) | asetuksen (EY) N:o (...) 43 ja 44 artiklassa tarkoitettu tekninen apu. |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EY) N:o (...) 43 ja 44 artiklassa tarkoitettu tekninen apu.

EAKR osallistuu seuraavien rahoitukseen:

| a) | tuottavat investoinnit; |
| --- | --- |

a)

tuottavat investoinnit;

| b) | infrastruktuurit; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurit;

| c) | muut kehittämisaloitteet, joihin kuuluvat yrityspalvelut, rahoitusvälineiden kehittäminen (riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, lähipalvelut ja kokemustenvaihto
  yhteistyö alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

c)

muut kehittämisaloitteet, joihin kuuluvat yrityspalvelut, rahoitusvälineiden kehittäminen (riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, lähipalvelut ja kokemustenvaihto
  yhteistyö alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä;

| d) | asetuksen (EY) N:o (...) 43 ja 44 artiklassa tarkoitettu tekninen apu; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EY) N:o (...) 43 ja 44 artiklassa tarkoitettu tekninen apu;

| e) | investoinnit kulttuuriperintöön. |
| --- | --- |

e)

investoinnit kulttuuriperintöön.

Perustelu

On rajoittavaa pitää alueiden välistä yhteistyötä vain kokemustenvaihtona, sillä kokemustenvaihto on vain yksi yhteistyön muoto.

Lisäksi EAKR-varojen käytöstä tähän mennessä saatujen myönteisten kokemusten pohjalta on aiheellista eritellä ja tuoda selkeästi esille kulttuuriperinnön entistämiseen, kunnostamiseen ja hyödyntämiseen tarkoitetut investoinnit. On myös aiheellista mainita erikseen juoksevat menot, jotta voidaan varmistaa sekä perusteellisuus että yhteensovittaminen ehdotuksen muiden säännösten kanssa (ks. 8 artiklan 2 kohta).

Suositus 6

4 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano; | 4.   riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat luonnosta (esimerkiksi metsäpalot ja tulvat) ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano;

4.   riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat luonnosta (esimerkiksi metsäpalot ja tulvat) ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano;

Perustelu

Metsäpalot ja tulvat on mainittava erikseen, koska ne ovat monilla EU:n alueilla usein esiintyvä riski.

Lisäksi uudessa sanamuodossa täsmennetään sanaan ”ratkaisemiseen” sisältyvät toimet, jotka ovat tämäntyyppisten ilmiöiden (metsäpalo, tulva) sattuessa välttämättömiä niiden kielteisten vaikutusten (esimerkiksi metsäpalojen sammutustöiden) minimoimiseksi. Ilmiöt, jotka eivät saavuta suurkatastrofin mittoja, eivät kuulu EU:n solidaarisuusrahaston piiriin.

Suositus 7

Lisätään 4 artiklaan uusi 10 kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 10)    perusrakenteet ja sosiaalipalvelut, joilla pyritään luomaan työpaikkoja ja edistämään sukupuolten tasa-arvoa työelämässä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10)    perusrakenteet ja sosiaalipalvelut, joilla pyritään luomaan työpaikkoja ja edistämään sukupuolten tasa-arvoa työelämässä;

Perustelu

Asetusehdotuksen 4 artiklassa esitetyssä EAKR:n keskeisiä toiminta-aloja käsittelevässä luettelossa ei mainita tiettyjä toimia, joita rahoitetaan meneillään olevalla kaudella vuosina 2000–2006, erityisesti perusrakenteita ja sosiaalipalveluja.

Mainitut toimet on järkevää säilyttää, koska niiden avulla voidaan Euroopan tason tavoitteiden mukaisesti luoda työpaikkoja uudeksi katsottavalle alalle.

Lisäksi kyseessä on työllisyyden ala, joka saattaa edistää naisten pääsyä työmarkkinoille kehityksessä jälkeenjääneillä alueilla ja tukea siten sukupuolten tasa-arvoa ja perhe- ja työelämän yhteensovittamista.

Suositus 8

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään alueellisten kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti seuraaviin toimintalinjoihin: | Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana ja rajoittamatta 8 artiklan soveltamista EAKR:n tuki keskitetään alueellisten kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti seuraaviin toimintalinjoihin soveltaen erityistä joustavuutta nk. phasing in -alueisiin: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään alueellisten kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti seuraaviin toimintalinjoihin:

Alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana ja rajoittamatta 8 artiklan soveltamista EAKR:n tuki keskitetään alueellisten kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti seuraaviin toimintalinjoihin soveltaen erityistä joustavuutta nk. phasing in -alueisiin:

Perustelu

Muutoksella lisätään lausunnon johdonmukaisuutta kolmatta koheesiokertomusta käsitelleessä alueiden komitean lausunnossa esitettyjen suositusten kanssa.

Suositus 9

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| innovaatio ja osaamistalous tukemalla alueellisiin innovaatiojärjestelmiin johtavien alueellisten innovaatiostrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja erityisesti seuraavia toimia: | innovaatio ja osaamistalous tukemalla alueellisiin innovaatiojärjestelmiin johtavien alueellisten innovaatiostrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja erityisesti seuraavia toimia
  esimerkiksi seuraavilla aloilla: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

innovaatio ja osaamistalous tukemalla alueellisiin innovaatiojärjestelmiin johtavien alueellisten innovaatiostrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja erityisesti seuraavia toimia:

innovaatio ja osaamistalous tukemalla alueellisiin innovaatiojärjestelmiin johtavien alueellisten innovaatiostrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja erityisesti seuraavia toimia
  esimerkiksi seuraavilla aloilla:

Perustelu

Kun otetaan huomioon alueiden taloudelliset ja sosiaaliset erityispiirteet sekä niiden toisistaan poikkeavat kehitysmahdollisuudet ja tarpeet, kaupungeissa ja muilla alueilla toteutettavat erityistoimet tulisi voida määrittää joustavammin EAKR:n toiminnalle asetettujen kolmen ensisijaisen tavoitteen yhteydessä.

Suositus 10

Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan uusi alakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | e) | pk-yritysten kasvun ja työllisyyden edistäminen eli yritystoimintaan liittyvät toimet, kuten yrityksen perustaminen, liiketoiminnan siirto, yritysdynamiikka, ulkomaankauppa ja toimialojen kehittäminen sekä asianmukaisten infrastruktuuriedellytysten luominen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

Perustelu

Tuki on tärkeää etenkin alueilla, joilla on sosioekonomisia ongelmia, jotta luodaan talouden ja työllisyyden kasvuedellytyksiä.

Suositus 11

Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan uusi alakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | e) | teknologiakeskusten sekä tutkimus- ja kehittämiskeskusten rakentaminen ja varustelu; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

Perustelu

Lissabonin ja Göteborgin strategian tutkimus- ja innovaatiotavoitteiden saavuttamiseksi on tuettava myös laadukkaiden tutkimus- ja teknologiakeskusten perustamista. Tästä syystä EAKR-asetuksen 5 artiklassa ehdotettujen toimintalinjojen toimien tulisi olla yhteisön strategiassa määritettyjen tavoitteiden mukaisia, sillä ilman niitä on EU:n alueilla mahdotonta toteuttaa todellista kasvu- ja koheesiopolitiikkaa.

Suositus 12

Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan uusi alakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ympäristö ja riskien ehkäiseminen ja erityisesti seuraavat toimet: | ympäristö ja riskien ehkäiseminen ja
  erityisesti seuraavat toimet
  esimerkiksi
  seuraavilla aloilla:







  a) | kestävän kehityksen edistäminen ja ympäristöulottuvuuden vahvistaminen sekä investoinnit, jotka edistävät perustamissopimuksen 174 artiklassa mainittujen ympäristöä koskevien tavoitteiden toteuttamista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

ympäristö ja riskien ehkäiseminen ja erityisesti seuraavat toimet:

ympäristö ja riskien ehkäiseminen ja
  erityisesti seuraavat toimet
  esimerkiksi
  seuraavilla aloilla:

a)

Perustelu

Säännöksissä mainitut soveltamisalat ovat vain esimerkkejä, ja näin sanotaan myös nykyisin voimassa olevassa EAKR-asetuksessa. Ehdotetun sanamuodon on oltava selkeä ja yhdenmukainen nykyisen asetuksen kanssa, jossa käytetään ilmausta ”esimerkiksi seuraavilla aloilla”. Lisäksi on syytä mainita kestävä kehitys, jota voidaan pitää erityisen valaisevana esimerkkinä.

Suositus 13

Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan uusi alakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | f) | jätehuolto-, vesihuolto- ja jätevedenkäsittelyperusrakenteiden rakentaminen |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

Perustelu

Ympäristöä ja riskien ehkäisemistä koskevaan toimintalinjaan on sisällytettävä vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta sekä jätehuoltoa koskevat toimet, koska alalla on yhä Euroopan alueiden kilpailukykyä haittaavia ongelmia.

Suositus 14

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3)   yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja erityisesti seuraavat toimet: | 3)   yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja erityisesti seuraavat toimet
  esimerkiksi seuraavilla aloilla: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3)   yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja erityisesti seuraavat toimet:

3)   yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja erityisesti seuraavat toimet
  esimerkiksi seuraavilla aloilla:

Perustelu

Suurimpia kaupunkeja ei liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuutta tuettaessa tulisi alun pitäen sulkea tuen ulkopuolelle.

Suositus 15

5 artiklan 3 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toissijaisten verkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin luomalla rinnakkaiset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toissijaisten verkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin luomalla rinnakkaiset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä;

| a) | toissijaisten verkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin luomalla rinnakkaiset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä, kabotaasia, meriyhteyksiä saarille, erityisesti pienille saarille ja A-luokkaa pienempiin satamiin sekä lentoliikenteen rinnakkaisia yhteyksiä I ja II luokan lentokenttien välillä; |
| --- | --- |

a)

toissijaisten verkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin luomalla rinnakkaiset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä, kabotaasia, meriyhteyksiä saarille, erityisesti pienille saarille ja A-luokkaa pienempiin satamiin sekä lentoliikenteen rinnakkaisia yhteyksiä I ja II luokan lentokenttien välillä;

Perustelu

Kaikilla saarilla, koostaan riippumatta, on tiettyjä yhteisiä ongelmia. Ne ovat riippuvaisia meri- ja lentoliikenteestä keskinäisissä yhteyksissään ja yhteyksissä mantereeseen. On syytä korostaa tätä tosiseikkaa ja sitä, että pienten saarten tapauksessa ongelmat ovat tavallistakin vakavampia.

Tarkoituksena on välttää se, että meri- ja lentoyhteydet Euroopan syrjäisille merialueille jäävät huomioimatta.

Suositus 16

6 artiklan 2 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat meriturvallisuuden edistäminen, merien ja sisävesien saastumisen sekä tulvien torjunta samoin kuin eroosion, maanjäristysten ja lumivyöryjen ehkäiseminen ja niiltä suojautuminen. Ohjelmiin voi sisältyä välineiden toimittaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, valtioiden välisten tukisuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, yhteiset riskikartoitukset samoin kuin yhteisten välineiden kehittäminen luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien tutkimista, ehkäisyä, seurantaa ja valvontaa varten; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat meriturvallisuuden edistäminen, merien ja sisävesien saastumisen sekä tulvien torjunta samoin kuin eroosion, maanjäristysten ja lumivyöryjen ehkäiseminen ja niiltä suojautuminen. Ohjelmiin voi sisältyä välineiden toimittaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, valtioiden välisten tukisuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, yhteiset riskikartoitukset samoin kuin yhteisten välineiden kehittäminen luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien tutkimista, ehkäisyä, seurantaa ja valvontaa varten;

| c) | riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat meriturvallisuuden edistäminen, merien ja sisävesien saastumisen sekä tulvien torjunta samoin kuin eroosion, maanjäristysten, seismisten riskien, tulivuorenpurkausten, metsäpalojen ja lumivyöryjen torjunta
  ehkäiseminen ja niiltä suojautuminen. Ohjelmiin voi sisältyä välineiden toimittaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, valtioiden välisten tukisuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, yhteiset riskikartoitukset samoin kuin yhteisten välineiden kehittäminen luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien tutkimista, ehkäisyä, seurantaa ja valvontaa varten; |
| --- | --- |

c)

riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat meriturvallisuuden edistäminen, merien ja sisävesien saastumisen sekä tulvien torjunta samoin kuin eroosion, maanjäristysten, seismisten riskien, tulivuorenpurkausten, metsäpalojen ja lumivyöryjen torjunta
  ehkäiseminen ja niiltä suojautuminen. Ohjelmiin voi sisältyä välineiden toimittaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, valtioiden välisten tukisuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, yhteiset riskikartoitukset samoin kuin yhteisten välineiden kehittäminen luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien tutkimista, ehkäisyä, seurantaa ja valvontaa varten;

Perustelu

Perusteellisuuden vuoksi mukaan tulisi lisätä vielä kyseiset luonnononnettomuustyypit.

Suositus 17

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen kehitykseen liittyvillä aihealueilla, myös yliopistojen välisten verkkojen samoin kuin tieteellisen tiedon saantiin ja TTK-alan laitosten ja kansainvälisten osaamiskeskusten väliseen teknologian siirtoon liittyvien yhteyksien luominen, valtioiden välisten konsortioiden kehittäminen TTK-resurssien jakamista varten, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen kummitoiminta (twinnig) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen uusien yhteisten rahoitusjärjestelyjen kehittäminen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen kehitykseen liittyvillä aihealueilla, myös yliopistojen välisten verkkojen samoin kuin tieteellisen tiedon saantiin ja TTK-alan laitosten ja kansainvälisten osaamiskeskusten väliseen teknologian siirtoon liittyvien yhteyksien luominen, valtioiden välisten konsortioiden kehittäminen TTK-resurssien jakamista varten, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen kummitoiminta (twinnig) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen uusien yhteisten rahoitusjärjestelyjen kehittäminen.

| d) | tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen kehitykseen liittyvillä aihealueilla, myös yliopistojen ja muiden korkea-asteen oppilaitosten välisten verkkojen samoin kuin tieteellisen tiedon saantiin ja TTK-alan laitosten ja kansainvälisten osaamiskeskusten väliseen teknologian siirtoon liittyvien yhteyksien luominen, valtioiden välisten konsortioiden kehittäminen TTK-resurssien jakamista varten, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen kummitoiminta (twinnig) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen uusien yhteisten rahoitusjärjestelyjen kehittäminen; jokaisessa näistä yhteistyövälineistä tuetaan maantieteelliseltä sijainniltaan erilaisten alueiden osallistumista kilpailukyvyn ja innovaatioiden levittämiseksi koko Eurooppaan; |
| --- | --- |

d)

tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen kehitykseen liittyvillä aihealueilla, myös yliopistojen ja muiden korkea-asteen oppilaitosten välisten verkkojen samoin kuin tieteellisen tiedon saantiin ja TTK-alan laitosten ja kansainvälisten osaamiskeskusten väliseen teknologian siirtoon liittyvien yhteyksien luominen, valtioiden välisten konsortioiden kehittäminen TTK-resurssien jakamista varten, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen kummitoiminta (twinnig) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen uusien yhteisten rahoitusjärjestelyjen kehittäminen; jokaisessa näistä yhteistyövälineistä tuetaan maantieteelliseltä sijainniltaan erilaisten alueiden osallistumista kilpailukyvyn ja innovaatioiden levittämiseksi koko Eurooppaan;

| e) | yrittäjyyden kannustaminen ja erityisesti pk-yritystoiminnan, matkailun, kulttuurin ja tietotekniikkasovellusten edistäminen. |
| --- | --- |

e)

Perustelu

Lähentymis- ja kilpailukykytavoitteiden sekä erilaisten siirtymäjärjestelyjen (tilastovaikutus ja luonnonhaitat) piiriin kuuluvien alueiden osallistuminen samaan yhteistyövälineeseen lisää hedelmällistä kokemustenvaihtoa ja edistää tehokkaammin koheesiota.

Verkostoja ei myöskään tule rajoittaa koskemaan ainoastaan yliopistoja, vaan niihin tulee sisällyttää myös muut korkea-asteen oppilaitokset, jotka ovat usein lähempänä yrittäjiä kuin yliopistot. Joka alueella ei myöskään ole yliopistoa, kun taas usein niillä sijaitsee jokin muu korkea-asteen oppilaitos.

Yrittäjyyden vahvistaminen, matkailun kehittäminen, tieto- ja viestintäteknologia jne. ovat ihanteellisia yhteistyöaloja, joilla yhteistyökumppanit voivat oppia toistensa kokemuksista. Alueet voivat vahvistaa toisiaan, eikä rajoilla ole silloin useinkaan merkitystä. Sen vuoksi kyseistä osaamistalouden tärkeää osa-aluetta ei pidä jättää valtioiden välisen yhteistyön ulkopuolelle.

Suositus 18

6 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3)   aluepolitiikan tehostaminen edistämällä verkottumista ja kokemustenvaihtoa alue- ja paikallisviranomaisten kesken erityisesti 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa samoin kuin 8 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, myös koko yhteisön alueella toteutettavat yhteistyöverkkoja koskevat ohjelmat sekä tutkimuksia ja tietojenkeruuta samoin kuin yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevat toimet. | 3)   aluepolitiikan tehostaminen edistämällä
  tehostamiseen tähtäävän alueiden välisen yhteistyön edistäminen tukemalla verkottumista ja kokemustenvaihtoa alue- ja paikallisviranomaisten kesken erityisesti 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa samoin kuin 8, 9, 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, myös koko yhteisön alueella toteutettavat yhteistyöverkkoja koskevat ohjelmat sekä tutkimuksia ja tietojenkeruuta samoin kuin yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevat toimet. Verkottuminen ja kokemustenvaihto ovat myös välineitä, joiden avulla voidaan toteuttaa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3)   aluepolitiikan tehostaminen edistämällä verkottumista ja kokemustenvaihtoa alue- ja paikallisviranomaisten kesken erityisesti 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa samoin kuin 8 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, myös koko yhteisön alueella toteutettavat yhteistyöverkkoja koskevat ohjelmat sekä tutkimuksia ja tietojenkeruuta samoin kuin yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevat toimet.

3)   aluepolitiikan tehostaminen edistämällä
  tehostamiseen tähtäävän alueiden välisen yhteistyön edistäminen tukemalla verkottumista ja kokemustenvaihtoa alue- ja paikallisviranomaisten kesken erityisesti 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa samoin kuin 8, 9, 10 ja 11 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, myös koko yhteisön alueella toteutettavat yhteistyöverkkoja koskevat ohjelmat sekä tutkimuksia ja tietojenkeruuta samoin kuin yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevat toimet. Verkottuminen ja kokemustenvaihto ovat myös välineitä, joiden avulla voidaan toteuttaa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja toimia.

Perustelu

Komitea on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen luoda uusi alueiden välisen yhteistyön tavoite. Uuden tavoitteen piiriin kuuluu kuitenkin vain rajat ylittävä ja valtioiden välinen yhteistyö, ei alueiden välinen yhteistyö. Alueiden välistä yhteistyötä voitaisiin siis tehdä vain yhteistyöverkkojen ja kokemustenvaihdon muodossa sekä muihin tavoitteisiin kuuluvien ohjelmien yhteydessä. Komitea vastustaa Euroopan alueiden välisessä yhteistyössä tähän mennessä hyväksi osoittautuneiden kolmen yhteistyömuodon erottelua. Alueiden välinen yhteistyö tulisi säilyttää itsenäisenä tukialana uudessa tavoitteessa.

Unionin eri alueet voivat olla kiinnostuneita toisistaan useita eri syistä, joten laaja-alaista yhteistyötä ei pidä sulkea pois.

Alueet voivat oppia toisiltaan, eikä rajoilla ole silloin useinkaan merkitystä. Investointihankkeita ei pidä näin ollen torjua etukäteen.

Alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kohdalla on äärimmäisen tärkeää, että EAKR rahoittaa sellaisia alueita koskevia yhteistyöverkkoja, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä.

Suositus 19

7 artiklan a kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EAKR:sta ei rahoiteta seuraavia menoja:






  a) | alv; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EAKR:sta ei rahoiteta seuraavia menoja:

a)

alv;

EAKR:sta ei rahoiteta seuraavia menoja:

| a) | alv-saamiset; |
| --- | --- |

a)

alv-saamiset;

Perustelu

Pyrkimyksenä on vahvistaa sekä entisten että nykyisten EAKR-ohjelmien yhteydessä tähän asti sovellettu sääntö sekä välttää yhteisön koheesiopolitiikassa käsittämätön ero ESR-asetusehdotuksen säännösten kanssa.

Suositus 20

7 artiklan d kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | asuminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

asuminen;

| d) | asuminen lukuun ottamatta lähentymistavoitteeseen kuuluvia tietyntyyppisiä sosiaalialan toimenpiteitä, kuten erityisasunnot suojelua vaativille ryhmille ja tilapäismajoitus unionin ulkopuolisista maista tuleville maahanmuuttajille; |
| --- | --- |

d)

asuminen lukuun ottamatta lähentymistavoitteeseen kuuluvia tietyntyyppisiä sosiaalialan toimenpiteitä, kuten erityisasunnot suojelua vaativille ryhmille ja tilapäismajoitus unionin ulkopuolisista maista tuleville maahanmuuttajille;

Perustelu

Asuntojen rakentamis- ja kunnostuskustannusten mukaan ottaminen lähentymistavoitteen yhteydessä tiettyjen heikossa asemassa olevien ryhmien ja juuri maahan tulleiden unionin ulkopuolisista maista kotoisin olevien maahanmuuttajien kohdalla on yhdenmukaista unionin koheesiopolitiikan tavoitteiden sekä sosiaalisten päämäärien kanssa. Lisäksi se on tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon panos, jonka tämä yhteisön politiikka voi antaa unionin ulkopuolelta tulevien muuttovirtojen aiheuttamien rakenteellisten ongelmien ratkaisuun.

Suositus 21

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EAKR tukee asetuksen (EY) N:o (...) 25 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kaupunkien elvyttämistä koskeviin toimiin liittyviä yhdennettyjä strategioita, joilla edistetään osallistumista ja pyritään torjumaan taajamissa yhä useammin esiintyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia.
  Toimiin voidaan yhdistää fyysisen ympäristön ja hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen, historiallisen ja kulttuuriperinnön kehittäminen yrittäjyyttä, paikallista työllisyyttä ja yhteisön kehitystä edistävien toimenpiteiden avulla sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen. | EAKR tukee asetuksen (EY) N:o (...) 25 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kaupunkien elvyttämistä koskeviin toimiin liittyviä, jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten puitteissa toteutettavia yhdennettyjä strategioita, joilla edistetään osallistumista, vahvistetaan kestäväpohjaista kasvua ja pyritään torjumaan taajamissa yhä useammin esiintyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia.
  Toimiin voidaan yhdistää fyysisen ympäristön ja hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen, historiallisen ja kulttuuriperinnön kehittäminen innovaatiota ja osaamistaloutta, yrittäjyyttä, paikallista työllisyyttä ja yhteisön kehitystä edistävien toimenpiteiden avulla sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EAKR tukee asetuksen (EY) N:o (...) 25 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kaupunkien elvyttämistä koskeviin toimiin liittyviä yhdennettyjä strategioita, joilla edistetään osallistumista ja pyritään torjumaan taajamissa yhä useammin esiintyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia.

Toimiin voidaan yhdistää fyysisen ympäristön ja hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen, historiallisen ja kulttuuriperinnön kehittäminen yrittäjyyttä, paikallista työllisyyttä ja yhteisön kehitystä edistävien toimenpiteiden avulla sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen.

EAKR tukee asetuksen (EY) N:o (...) 25 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kaupunkien elvyttämistä koskeviin toimiin liittyviä, jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten puitteissa toteutettavia yhdennettyjä strategioita, joilla edistetään osallistumista, vahvistetaan kestäväpohjaista kasvua ja pyritään torjumaan taajamissa yhä useammin esiintyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia.

Toimiin voidaan yhdistää fyysisen ympäristön ja hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen, historiallisen ja kulttuuriperinnön kehittäminen innovaatiota ja osaamistaloutta, yrittäjyyttä, paikallista työllisyyttä ja yhteisön kehitystä edistävien toimenpiteiden avulla sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen.

Perustelu

Liittämällä jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät ja toissijaisuusperiaate ehdotuksessa mainittuihin osallistumista edistäviin strategioihin, joiden yhteydessä viitataan implisiittisesti yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun valtuuttamiseen, pyritään vahvistamaan näiden osallistumista edistävien strategioiden oikeusperustaa.

Kaupungit edistävät ratkaisevalla tavalla alueellista kehitystä, joten on tärkeää yhdistää rakennerahastotoimet entistä selvemmin kaupunkien tarpeisiin ja niiden tarjoamiin alueellisiin kehittämismahdollisuuksiin, jotta voidaan turvata koheesiopolitiikan tehokkuus ja edistää kaupunkien osallistumista Lissabonissa ja Göteborgissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä ryhtymällä kestävää kaupunkikehitystä edistäviin toimenpiteisiin, joiden tulisi sisältää myös kaupunkialueiden elvyttämistoimia mutta joiden pitäisi samalla mennä niitäkin pidemmälle.

Kaupunkeja koskevien integroitujen kehittämistoimien yhteydessä olisi korostettava muun muassa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää innovaatioita ja tietopohjaista taloutta Lissabonin ohjelman tavoitteiden mukaisesti.

Suositus 22

9 artiklan kolmas kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (...) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (...) (...) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin. | Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava neuvoston asetuksen (EY) N:o (...) 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpideohjelmien yhteydessä maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa 25 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen koordinoinnin suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten jäsenvaltioiden ja alueiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (...) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (...) (...) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin, ja säädettävä samalla jatkuvasta arvioinnista, jotta voidaan tarkistaa, noudatetaanko edellä mainittuja täydentävyyden ja johdonmukaisuuden vaatimuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (...) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (...) (...) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin.

Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava neuvoston asetuksen (EY) N:o (...) 36 artiklassa tarkoitettujen toimenpideohjelmien yhteydessä maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa 25 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen koordinoinnin suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten jäsenvaltioiden ja alueiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (...) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (...) (...) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin, ja säädettävä samalla jatkuvasta arvioinnista, jotta voidaan tarkistaa, noudatetaanko edellä mainittuja täydentävyyden ja johdonmukaisuuden vaatimuksia.

Perustelu

Tarkoituksena on ennen kaikkea sitoa yhteen ehdotettuun tekstiin asianmukaisesti sisällytetty koordinointisäännös 25 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen kanssa (kansalliset strategiset viitekehykset) ja siten vahvistaa sitä.

Viittaus jäsenvaltioihin ja alueisiin on aiheellinen yhdenmukaisuuden vuoksi, sillä sama viittaus esitetään kyseisen kohdan alussa.

Kohdan loppuun ehdotettu muutos liittyy yhteisön säännöstölle tyypillisiin mekanismeihin, jotka vahvistavat sen toimintaa.

Suositus 23

11 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asetuksen (EY) N:o (...) 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun lisämäärärahan perusteella ja poiketen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdasta, EAKR:sta rahoitetaan 4 artiklassa mainituilla aloilla ja seuraavilla aloilla syntyneiden lisäkustannusten tasoittamiseen tarkoitettua toimintatukea syrjäisimmillä alueilla, perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta:






  a) | tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskeva tuki; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksen (EY) N:o (...) 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun lisämäärärahan perusteella ja poiketen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdasta, EAKR:sta rahoitetaan 4 artiklassa mainituilla aloilla ja seuraavilla aloilla syntyneiden lisäkustannusten tasoittamiseen tarkoitettua toimintatukea syrjäisimmillä alueilla, perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta:

a)

tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskeva tuki;

| b) | varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden suureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla työmarkkinoilla liittyvä tuki. |
| --- | --- |

b)

varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden suureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla työmarkkinoilla liittyvä tuki.

Asetuksen (EY) N:o (...) 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun lisämäärärahan perusteella ja poiketen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdasta, EAKR:sta rahoitetaan 4 artiklassa mainituilla aloilla ja seuraavilla aloilla syntyneiden lisäkustannusten tasoittamiseen tarkoitettua toimintatukea syrjäisimmillä alueilla, perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta:

| a) | tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskeva tuki; |
| --- | --- |

a)

tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskeva tuki;

| b) | varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden suureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla työmarkkinoilla liittyvä tuki. |
| --- | --- |

b)

varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden suureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla työmarkkinoilla liittyvä tuki.

EAKR:sta rahoitetaan myös syrjäisestä sijainnista johtuvia investointitarpeita ja etenkin alueellisen hajanaisuuden vuoksi tarvittavia liikenneinfrastruktuuri-investointeja sekä voimakkaasta väestönkasvusta johtuvia investointitarpeita.

Perustelu

Erityisohjelmassa tulisi toimintakustannusten lisäksi ottaa huomioon erittäin syrjäisestä sijainnista johtuvat investointikustannukset. On syytä muistaa, että eräät syrjäisimmät alueet jäävät nykyisen tavoitteen 1 ulkopuolelle seuraavalla ohjelmakaudella, mutta ne kärsivät jatkossakin erittäin syrjäisestä sijainnistaan aiheutuvista pysyvistä haitoista ja niillä on jatkossakin erittäin syrjäiseen sijaintiinsa perustuvia investointitarpeita, joita on tähän mennessä rahoitettu koheesiopolitiikan puitteissa.

Suositus 24

12 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6)   toimenpideohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset






  a) | jäsenvaltion nimeämät viranomaiset, joista säädetään 14 artiklassa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6)   toimenpideohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset

a)

jäsenvaltion nimeämät viranomaiset, joista säädetään 14 artiklassa;

| b) | kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä sekä seurantakomitean kokoonpano; |
| --- | --- |

b)

kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä sekä seurantakomitean kokoonpano;

| c) | rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi;

| d) | toimenpideohjelman julkisuuden varmistamista koskevat säännökset; |
| --- | --- |

d)

toimenpideohjelman julkisuuden varmistamista koskevat säännökset;

| e) | kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltio ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o (...) säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

e)

kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltio ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o (...) säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi;

6)   toimenpideohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset

| a) | jäsenvaltion nimeämät viranomaiset, joista säädetään 14 artiklassa; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion nimeämät viranomaiset, joista säädetään 14 artiklassa;

| b) | kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä sekä seurantakomitean kokoonpano; |
| --- | --- |

b)

kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä sekä seurantakomitean kokoonpano;

| c) | rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

c)

rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi;

| d) | toimenpideohjelman julkisuuden varmistamista koskevat säännökset; |
| --- | --- |

d)

toimenpideohjelman julkisuuden varmistamista koskevat säännökset;

| e) | kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltio ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o (...) säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

e)

kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltio ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o (...) säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi;

| f) | kuvaus menettelyistä toimenpideohjelman esittelyssä mukana olevan jäsenvaltion osoittamien alue- ja paikallisviranomaisten osallistumiseksi ohjelman valmisteluun neuvoston asetuksen (EY) N:o (...) 10 artiklan mukaisesti sekä jatkossa sovellettavista menettelyistä. |
| --- | --- |

f)

kuvaus menettelyistä toimenpideohjelman esittelyssä mukana olevan jäsenvaltion osoittamien alue- ja paikallisviranomaisten osallistumiseksi ohjelman valmisteluun neuvoston asetuksen (EY) N:o (...) 10 artiklan mukaisesti sekä jatkossa sovellettavista menettelyistä.

Perustelu

On välttämätöntä, että myös alueiden välisen yhteistyön tavoitteen yhteydessä jäsenvaltiot soveltavat kumppanuussääntöjä, erityisesti alue- ja paikallishallinnon kumppanuuden sääntöjä (on esimerkiksi mahdotonta laatia ja toteuttaa rajat ylittävän yhteistyön ohjelmia ilman rajaseutujen paikallisyhteisöjen tiivistä osallistumista aina ehdotuksen laatimisesta lähtien tai kaupunkien osallistumista Euroopan kaupunkien verkoston tukemiseen ja edistämiseen). Toimenpideohjelman onnistumisen kannalta vaikuttakin asianmukaiselta ja aiheelliselta säätää, että on tuotava esille, miten kukin jäsenvaltio on soveltanut kyseisiä sääntöjä ja miten se aikoo soveltaa niitä täytäntöönpanovaiheessa, jotta Euroopan komissio voi hyväksyä toimenpideohjelmaehdotukset.

Suositus 25

Lisätään 12 artiklaan uusi kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltiot huolehtivat alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisesta rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön toimien ohjelmointiin, hallintaan ja seurantaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot huolehtivat alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisesta rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön toimien ohjelmointiin, hallintaan ja seurantaan.

Perustelu

On varmistettava alueviranomaisten osallistuminen rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön ohjelmien kaikkiin vaiheisiin.

Suositus 26

14 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan. | Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan ja varmistettava asianomaisten alue- tai paikallisviranomaisten asianmukainen edustus oikeusjärjestyksensä ja perustuslakinsa mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan.

Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan ja varmistettava asianomaisten alue- tai paikallisviranomaisten asianmukainen edustus oikeusjärjestyksensä ja perustuslakinsa mukaisesti.

Perustelu

Kun otetaan huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen rooli, josta on saatu myönteisiä kokemuksia Interreg III A-, B- ja C -ohjelmien yhteydessä, on kumppanuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukaisesti aiheellista, että jäsenvaltiot varmistavat tapauskohtaisesti julkisen vallan jonkin tahon osallistumisen valtuuskuntaansa toimenpideohjelman seurantakomiteassa.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EYVL C 51, 22.2.1999, s. 1.

2

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/35

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus koheesiorahastosta”

(2005/C 231/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi koheesiorahastosta (KOM(2004) 494 lopullinen — 2004/0166 AVC),

ottaa huomioon Euroopan komission 15. heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 26. toukokuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon koheesiorahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 sekä sitä täydentävät asetukset (EY) N:o 1264/99 ja (EY) N:o 1265/99,

ottaa huomioon komission ehdotukset asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (COM(2004) 492 final — 2004/0163 AVC) sekä asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) (KOM(2004) 495 lopullinen — 2004/0167 COD),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin) (1),

ottaa huomioon suuntaa-antavan selvityksensä aiheesta ”Rakennerahastojen hallinnointi ja yksinkertaistaminen vuoden 2006 jälkeen” (CdR 389/2002 fin (2)),

ottaa huomioon ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan helmikuun 4. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 234/2004 rev. 2), jonka esittelijä oli Antonio Paiva, Tomarin kaupunginhallituksen puheenjohtaja (PT, PPE).

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission puite-ehdotukseen rakennerahastoja koskevista säännöksistä ohjelmakaudeksi 2007–2013. |
| --- | --- |

1.1

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission puite-ehdotukseen rakennerahastoja koskevista säännöksistä ohjelmakaudeksi 2007–2013.

| 1.2 | on vakuuttunut siitä, että kun otetaan huomioon unionin laajentuminen 25- ja myöhemmin 27-jäseniseksi, komission lopullinen ehdotus kohdistaa 0,41 prosenttia bruttokansantuotteesta (0,46 prosenttia, kun mukaan lasketaan maaseudun kehittämistoimet ja kalastus) ja varata 336,3 miljardia euroa kolmen tavoitteen rahoitukseen (78 % lähentymistavoitteeseen, 18 % alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen sekä 4 % alueelliseen yhteistyöhön) on tulevaa koheesiopolitiikkaa ajatellen pienin mahdollinen hyväksyttävissä oleva kompromissi. |
| --- | --- |

1.2

on vakuuttunut siitä, että kun otetaan huomioon unionin laajentuminen 25- ja myöhemmin 27-jäseniseksi, komission lopullinen ehdotus kohdistaa 0,41 prosenttia bruttokansantuotteesta (0,46 prosenttia, kun mukaan lasketaan maaseudun kehittämistoimet ja kalastus) ja varata 336,3 miljardia euroa kolmen tavoitteen rahoitukseen (78 % lähentymistavoitteeseen, 18 % alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen sekä 4 % alueelliseen yhteistyöhön) on tulevaa koheesiopolitiikkaa ajatellen pienin mahdollinen hyväksyttävissä oleva kompromissi.

| 1.3 | on tyytyväinen siihen, että koheesiorahastosta voidaan nyt rahoittaa toimia myös aloilla, joilla on selkeä ympäristöulottuvuus, kuten energiatehokkuus ja uudistuvat energialähteet, ja että liikennehankkeet voivat liittyä muuhunkin kuin Euroopan laajuisiin verkkoihin eli rautateihin, joki- ja meriliikenneväyliin, multimodaaliseen liikenteeseen ja sen yhteentoimivuuteen, maantie- ja lentoliikenteen määrien hallintaan, puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen ja joukkoliikenteeseen. |
| --- | --- |

1.3

on tyytyväinen siihen, että koheesiorahastosta voidaan nyt rahoittaa toimia myös aloilla, joilla on selkeä ympäristöulottuvuus, kuten energiatehokkuus ja uudistuvat energialähteet, ja että liikennehankkeet voivat liittyä muuhunkin kuin Euroopan laajuisiin verkkoihin eli rautateihin, joki- ja meriliikenneväyliin, multimodaaliseen liikenteeseen ja sen yhteentoimivuuteen, maantie- ja lentoliikenteen määrien hallintaan, puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen ja joukkoliikenteeseen.

| 1.4 | on tyytyväinen siihen, että koheesiorahasto toimii vastaisuudessa niissä jäsenvaltioissa, joiden BKT on vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Olisi myös löydettävä poliittinen ratkaisu niitä jäsenvaltioita varten, jotka laajentumisen seurauksena eivät tulevaisuudessa ole oikeutettuja tukeen. |
| --- | --- |

1.4

on tyytyväinen siihen, että koheesiorahasto toimii vastaisuudessa niissä jäsenvaltioissa, joiden BKT on vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Olisi myös löydettävä poliittinen ratkaisu niitä jäsenvaltioita varten, jotka laajentumisen seurauksena eivät tulevaisuudessa ole oikeutettuja tukeen.

| 1.5 | katsoo, että koheesiorahastosta tukea saavaa jäsenvaltiota ei tule rangaista rahoitustuen keskeyttämisellä, jos perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti todetaan, että kyseisen jäsenvaltion julkishallinnossa on liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

1.5

katsoo, että koheesiorahastosta tukea saavaa jäsenvaltiota ei tule rangaista rahoitustuen keskeyttämisellä, jos perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti todetaan, että kyseisen jäsenvaltion julkishallinnossa on liiallinen alijäämä.

| 1.6 | luottaa siihen, että komissio selventää, koskisiko rahoituksen mahdollinen keskeyttäminen ainoastaan päätöksen voimaantuloa seuraavan tammikuun ensimmäisen päivän jälkeen hyväksyttyjä uusia hankkeita. |
| --- | --- |

1.6

luottaa siihen, että komissio selventää, koskisiko rahoituksen mahdollinen keskeyttäminen ainoastaan päätöksen voimaantuloa seuraavan tammikuun ensimmäisen päivän jälkeen hyväksyttyjä uusia hankkeita.

| 1.7 | on vakuuttunut, että komission on analysoitava mitä haittoja ja hyötyjä on siitä, että samat yleiset säännökset ulotetaan koskemaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa. Ehdotuksen perusteluosassa ei esitetä selvästi komission näkemystä asiasta. AK katsoo, että kyseisestä muutoksesta koheesiorahastoa koskeviin säännöksiin tulisi tehdä kustannus-hyötyanalyysi. |
| --- | --- |

1.7

on vakuuttunut, että komission on analysoitava mitä haittoja ja hyötyjä on siitä, että samat yleiset säännökset ulotetaan koskemaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa. Ehdotuksen perusteluosassa ei esitetä selvästi komission näkemystä asiasta. AK katsoo, että kyseisestä muutoksesta koheesiorahastoa koskeviin säännöksiin tulisi tehdä kustannus-hyötyanalyysi.

| 1.8 | luottaa siihen, että komissiolla on hyvä syy siirtyä rakennerahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden esittämien ehdotusten arvioinnissa hankekohtaisesta arvioinnista (nykyistä koheesiorahastoa koskeva asetus [EY] N:o 1164/94, 1 artiklan 3 kohta) ohjelmakohtaiseen arviointiin (rakennerahastosäännöksiä koskevan komission ehdotuksen COM[2004] 492 final perusteluosa, kohdan 5.2 viimeinen kappale). Komission ehdottama menetelmä poikkeaa täysin nyt käytössä olevasta toimintatavasta. Euroopan komission olisi tehtävä arvio nykyisen koheesiorahaston toiminnasta ja perusteltava ehdottamansa muutos kyseisen arvioinnin tulosten pohjalta. |
| --- | --- |

1.8

luottaa siihen, että komissiolla on hyvä syy siirtyä rakennerahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden esittämien ehdotusten arvioinnissa hankekohtaisesta arvioinnista (nykyistä koheesiorahastoa koskeva asetus [EY] N:o 1164/94, 1 artiklan 3 kohta) ohjelmakohtaiseen arviointiin (rakennerahastosäännöksiä koskevan komission ehdotuksen COM[2004] 492 final perusteluosa, kohdan 5.2 viimeinen kappale). Komission ehdottama menetelmä poikkeaa täysin nyt käytössä olevasta toimintatavasta. Euroopan komission olisi tehtävä arvio nykyisen koheesiorahaston toiminnasta ja perusteltava ehdottamansa muutos kyseisen arvioinnin tulosten pohjalta.

2   Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

Uusi perustelukappale 5

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Koheesiorahaston tukitoimissa on otettava huomioon myös kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus, minkä lisäksi niiden on edistettävä sosiaalista osallisuutta. Erityisesti on edistettävä vammaisten mahdollisuuksia liikkua ja käyttää palveluita ja poistettava heidän elämäänsä vaikeuttavia esteitä, jotta vammaisten syrjintää voidaan torjua perustamissopimuksen 13 artiklan määräysten mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koheesiorahaston tukitoimissa on otettava huomioon myös kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus, minkä lisäksi niiden on edistettävä sosiaalista osallisuutta. Erityisesti on edistettävä vammaisten mahdollisuuksia liikkua ja käyttää palveluita ja poistettava heidän elämäänsä vaikeuttavia esteitä, jotta vammaisten syrjintää voidaan torjua perustamissopimuksen 13 artiklan määräysten mukaisesti.

Perustelu

Rakennerahastot ja erityisesti koheesiorahasto ovat keskeisiä välineitä, joiden avulla voidaan vähentää vaikeassa asemassa olevien ryhmien sosiaalista syrjäytymistä. Esimerkkinä mainittakoon vammaisten elämää vaikeuttavien esteiden poistaminen kaikilla elämänalueilla erityisesti luomalla myös vammaisten ulottuvilla oleva fyysinen ympäristö, jossa he kykenevät hyödyntämään tieto- ja viestintäteknologioita ja liikennepalveluita sekä liikkumaan rakennetussa ympäristössä.

Suositus 2

2 artiklan 1 kohta

Toiminta-ala

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet; | Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet, sekä niiden liittymäkohdat eli satamat ja lentoasemat; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet;

Euroopan laajuiset liikenneverkot, erityisesti päätöksessä 1692/96/EY määritellyt Euroopan yhteistä etua koskevat ensisijaiset hankkeet, sekä niiden liittymäkohdat eli satamat ja lentoasemat;

Perustelu

Erityisesti Euroopan unionin syrjäisimmät alueet tarvitsevat tällaisia liittymäkohtia vähentämään niiden eristyneisyyttä Euroopan mantereesta sekä helpottamaan pääsyä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin.

Suositus 3

3 artiklan 1 kohta

Menojen tukikelpoisuus

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahastosta ei rahoiteta seuraavia menoja:






  1) | alv; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahastosta ei rahoiteta seuraavia menoja:

1)

alv;

| 2) | lainojen korot; |
| --- | --- |

2)

lainojen korot;

| 3) | maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

3)

maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| 4) | asuminen; |
| --- | --- |

4)

asuminen;

| 5) | ydinvoimaloiden käytöstäpoisto. |
| --- | --- |

5)

ydinvoimaloiden käytöstäpoisto.

Rahastosta ei rahoiteta seuraavia menoja:

| 1) | alv; |
| --- | --- |

1)

alv;

| 2) | lainojen korot; |
| --- | --- |

2)

lainojen korot;

| 3) | maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

3)

maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| 4) | asuminen; |
| --- | --- |

4)

asuminen;

| 5) | ydinvoimaloiden käytöstäpoisto. |
| --- | --- |

5)

ydinvoimaloiden käytöstäpoisto.

Perustelu

Koheesiorahastoa koskevien nykyisten säännösten mukaan alv-menot ovat tukikelpoisia, eikä sääntöjä ole tältä osin syytä tiukentaa.

Suositus 4

4 artikla

Rahaston tuen ehdollisuus

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Rahaston rahoitustuen saaminen on ehdollista seuraavien sääntöjen mukaan.
  2.   Jos neuvosto:






  a) | toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Rahaston rahoitustuen saaminen on ehdollista seuraavien sääntöjen mukaan.

2.   Jos neuvosto:

a)

toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja

| b) | päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, |
| --- | --- |

b)

päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi,

neuvosto päättää keskeyttää rahaston rahoitustuen kyseiselle jäsenvaltiolle kokonaan tai osittain seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen. Keskeytyspäätös koskee maksusitoumuksia.

1.   Rahaston rahoitustuen saaminen on ehdollista seuraavien sääntöjen mukaan.

2.   Jos neuvosto:

| a) | toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja |
| --- | --- |

a)

toteaa perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan määräysten mukaisesti jonkin jäsenvaltion julkishallinnon liiallisen alijäämän ja

| b) | päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi, |
| --- | --- |

b)

päättää perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan määräysten mukaisesti, ettei kyseinen jäsenvaltio ole vastauksena perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan määräyksistä johtuvaan neuvoston suositukseen toteuttanut tehokkaita toimia tai toimet ovat osoittautuneet riittämättömiksi,

neuvosto päättää keskeyttää rahaston rahoitustuen kyseiselle jäsenvaltiolle kokonaan tai osittain seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen. Keskeytyspäätös koskee maksusitoumuksia.

3.   Neuvosto päättää rahoituksen keskeytyksen päättämisestä todettuaan, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskeytettyjen maksusitoumusten budjetoimiseksi uudelleen.

4.   Neuvosto tekee 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.

3.   Neuvosto päättää rahoituksen keskeytyksen päättämisestä todettuaan, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskeytettyjen maksusitoumusten budjetoimiseksi uudelleen.

4.   Neuvosto tekee 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.

Koheesiorahastotukeen oikeutettuja ovat ne jäsenvaltiot, joiden asukaskohtainen bruttokansantulo ostovoimapariteettina mitattuna on vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskiarvosta. BKT/asukas lasketaan yhteisön toimittamien, (...) käytettävissä olevien kolmea viimeisintä vuotta koskevien tietojen perusteella.

Perustelu

4 artikla tulisi korvata uudella kappaleella, jossa luetellaan tukeen oikeutetut jäsenvaltiot.

Jos 4 artikla hyväksytään komission ehdottamassa muodossa, koheesiorahastosta tukea saavia valtioita rangaistaan kahteen kertaan. Ensimmäinen rangaistus on sama, joka kohdistetaan kaikkiin niihin EU:n jäsenvaltioihin, joiden julkishallinnossa todetaan liiallinen alijäämä. Toisena rangaistuksena on asianomaiselle valtiolle myönnettävän rakennerahastotuen keskeyttäminen.

Vaikka on ymmärrettävää, että rakennerahastosta tukea saavan jäsenvaltion on täytettävä taloutta koskevat lähentymisvaatimukset, rakennerahastotuen keskeyttäminen vaikeuttaa entisestään niiden jäsenvaltioiden tilannetta, joiden BKT on jo ennestään yhteisön keskiarvoa pienempi.

Ei ole myöskään selvää, koskeeko tuen keskeyttäminen päätöksen voimaantuloa seuraavan tammikuun ensimmäisen päivän jälkeen hyväksyttyjä uusia hankkeita ja mitä tapahtuu hankkeille, jotka on hyväksytty ennen kyseistä päivämäärää.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL C 256, 24.10.2003, s. 1.

2

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/38

---

Alueiden komitean lausunto aiheista ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääsystä satamapalvelujen markkinoille”

ja

”Valkoinen kirja EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksesta”

(2005/C 231/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pääsystä satamapalvelujen markkinoille (KOM(2004) 654 lopullinen — 2004/0240 COD) ja valkoisen kirjan EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksesta (COM(2004) 675 final),

ottaa huomioon neuvoston 2. joulukuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan ja 80 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 3. marraskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Merisatamapalvelujen laadun parantaminen: Euroopan liikenteen avaintekijä” ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä (KOM(2001) 35 lopullinen) sekä muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) (KOM(2002) 101 lopullinen),

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2001 antaman lausuntonsa komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Merisatamapalvelujen laadun parantaminen: Euroopan liikenteen avaintekijä” (CdR 161/2001 fin) (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. syyskuuta 2001 antaman lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi satamapalvelujen markkinoille pääsystä” (CES 1495/2001),

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden pysyvän komitean 2. toukokuuta 2002 julkaiseman kertomuksen ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman sovittelukomitean 22. lokakuuta 2003 hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pääsystä satamapalvelujen markkinoille (PE-CONS 3670/2003 — C5-0461/2003 — 2001/0047 COD),

ottaa huomioon Euroopan parlamenttia sovittelukomiteassa edustavan valtuuskunnan 4. marraskuuta 2003 antaman mietinnön sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä tekstistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pääsystä satamapalvelujen markkinoille (A5-0364/2003),

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2004 antaman lausuntonsa (CdR 163/2004 fin) (2) aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi satamien turvatoimien parantamisesta” (KOM(2004) 76 lopullinen),

ottaa huomioon komission direktiivin 2000/52/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2000, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta,

ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nyt 81 ja 82 artiklan) yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen 22 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4056/86, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16. joulukuuta 2002 annetulla asetuksella N:o 1/2003,

ottaa huomioon Lissabonissa 23.–24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa komissiota kehotetaan vauhdittamaan markkinoiden vapauttamista mm. kaasu- ja sähköhuollon, postipalveluiden ja liikenteen alalla,

ottaa huomioon komission 12. syyskuuta 2001 julkaiseman valkoisen kirjan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” (KOM(2001) 370 lopullinen),

ottaa huomioon komission asetuksen (EY) N:o 823/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) sihteeristön 16. huhtikuuta 2002 julkaiseman raportin ”Competition policy in liner shipping”,

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2003 julkaiseman neuvotteluasiakirjan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamista meriliikenteeseen koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistamisesta,

ottaa huomioon edellä mainittuun neuvotteluasiakirjaan liittyvät komissiolle osoitetut kannanotot (received comments),

ottaa huomioon Rotterdamin Erasmus-yliopiston 12. marraskuuta 2003 julkaiseman raportin sen antamasta tuesta edellä mainittujen kannanottojen käsittelyssä,

ottaa huomioon komission joulukuussa 2003 julkaiseman keskusteluasiakirjan asetuksen (ETY) 4056/86 tarkistamiseksi,

ottaa huomioon European Liner Affairs Associationin (ELAA) 6. elokuuta 2004 julkaiseman asiakirjan ”Asetuksen 4056/86 tarkistus: Ehdotus uudeksi sääntelyrakenteeksi”,

ottaa huomioon ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 4. helmikuuta 2005 antaman lausuntoluonnoksen (CdR 485/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli Hampurin osavaltion maapäivien Eurooppa-asiain valiokunnan jäsen Rolf Harlinghausen (DE/PPE),

sekä katsoo, että

| 1) | kuljetusalan vapauttaminen on ollut erityisesti vuoden 2000 Lissabonin tavoitteiden hyväksymisestä lähtien ollut yksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisistä tavoitteista, |
| --- | --- |

1)

kuljetusalan vapauttaminen on ollut erityisesti vuoden 2000 Lissabonin tavoitteiden hyväksymisestä lähtien ollut yksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisistä tavoitteista,

| 2) | liikennepolitiikka kuuluu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan ja koko alueiden komitean työn painopisteisiin, kuten lukuisat lausunnot ja erityisesti Gianfranco Lambertin laatima lausunto ensimmäisestä satamapalveluita koskevasta direktiiviehdotuksesta ovat osoittaneet. Komitea korostaa eurooppalaisen liikennepolitiikan merkittävää roolia laajentuneen ja entistä moninaisemman Euroopan unionin koossapitävänä voimana, |
| --- | --- |

2)

liikennepolitiikka kuuluu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan ja koko alueiden komitean työn painopisteisiin, kuten lukuisat lausunnot ja erityisesti Gianfranco Lambertin laatima lausunto ensimmäisestä satamapalveluita koskevasta direktiiviehdotuksesta ovat osoittaneet. Komitea korostaa eurooppalaisen liikennepolitiikan merkittävää roolia laajentuneen ja entistä moninaisemman Euroopan unionin koossapitävänä voimana,

| 3) | Euroopan unionin on kohdattava tulevina vuosina huomattava liikennepalveluiden kysynnän kasvu. Tämä kasvu, joka perustuu mm. talouskasvuun, EU:n laajentumiseen ja kauppasuhteiden tiivistämiseen, koskee lisäksi suurilta osin tavaraliikennettä, |
| --- | --- |

3)

Euroopan unionin on kohdattava tulevina vuosina huomattava liikennepalveluiden kysynnän kasvu. Tämä kasvu, joka perustuu mm. talouskasvuun, EU:n laajentumiseen ja kauppasuhteiden tiivistämiseen, koskee lisäksi suurilta osin tavaraliikennettä,

| 4) | koska etenkin tieinfrastruktuurin rasitus tulee ylittämään sen kapasiteetin, on tarpeen ryhtyä päättäväisiin toimiin liikennevirtojen ohjaamiseksi ja liikenneinfrastruktuurin lisärakentamiseksi. Ympäristöystävällisellä meriliikenteellä on tässä keskeinen rooli, koska sen tarjoaman kapasiteetin avulla voidaan siirtää tavaraliikennettä pois teiltä ja edistää kestävämpää liikennekehitystä. Tehokkaan intermodaalisen liikenneverkon rakentaminen vaikuttaa merkittävästi rannikko- ja satama-alueisiin sekä näitä ympäröiviin alueisiin ja näin ollen myös siellä sijaitseviin satama-alan ja merikuljetusalan yrityksiin. Voidaan olettaa, että tämä koko sisämarkkinoihin myönteisesti vaikuttava kehitys ilmenee selkeästi mm. Itämeren alueella, |
| --- | --- |

4)

koska etenkin tieinfrastruktuurin rasitus tulee ylittämään sen kapasiteetin, on tarpeen ryhtyä päättäväisiin toimiin liikennevirtojen ohjaamiseksi ja liikenneinfrastruktuurin lisärakentamiseksi. Ympäristöystävällisellä meriliikenteellä on tässä keskeinen rooli, koska sen tarjoaman kapasiteetin avulla voidaan siirtää tavaraliikennettä pois teiltä ja edistää kestävämpää liikennekehitystä. Tehokkaan intermodaalisen liikenneverkon rakentaminen vaikuttaa merkittävästi rannikko- ja satama-alueisiin sekä näitä ympäröiviin alueisiin ja näin ollen myös siellä sijaitseviin satama-alan ja merikuljetusalan yrityksiin. Voidaan olettaa, että tämä koko sisämarkkinoihin myönteisesti vaikuttava kehitys ilmenee selkeästi mm. Itämeren alueella,

| 5) | tehokkaat liikennejärjestelmät ovat EU:n kansainvälisen kilpailukyvyn edellytys. On rakennettava luotettavat puitteet, jotka kannustavat liikennesektorin investointien lisäämiseen. Tässä yhteydessä EU:n lainsäädännön on noudatettava tehokkaan kilpailun ja vapaan markkinoillepääsyn periaatteita mutta myös täytettävä investointien varmuuden turvaamisen, asianmukaisten turvallisuusmääräysten, sosiaalisesti hyväksyttävien työolosuhteiden ja korkeiden ympäristöstandardien asettamat vaatimukset, |
| --- | --- |

5)

tehokkaat liikennejärjestelmät ovat EU:n kansainvälisen kilpailukyvyn edellytys. On rakennettava luotettavat puitteet, jotka kannustavat liikennesektorin investointien lisäämiseen. Tässä yhteydessä EU:n lainsäädännön on noudatettava tehokkaan kilpailun ja vapaan markkinoillepääsyn periaatteita mutta myös täytettävä investointien varmuuden turvaamisen, asianmukaisten turvallisuusmääräysten, sosiaalisesti hyväksyttävien työolosuhteiden ja korkeiden ympäristöstandardien asettamat vaatimukset,

| 6) | ottaen huomioon, että satamakäsittelyn kustannukset ovat Euroopassa huomattavasti alhaisemmat kuin Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa, toimenpiteistä, joilla kilpailua ja tehokkuutta satamissa pyritään parantamaan, on välttämättä keskusteltava nykyisten puutteiden analyysin pohjalta. Tällaista analyysiä ei ole kuitenkaan vielä laadittu, |
| --- | --- |

6)

ottaen huomioon, että satamakäsittelyn kustannukset ovat Euroopassa huomattavasti alhaisemmat kuin Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa, toimenpiteistä, joilla kilpailua ja tehokkuutta satamissa pyritään parantamaan, on välttämättä keskusteltava nykyisten puutteiden analyysin pohjalta. Tällaista analyysiä ei ole kuitenkaan vielä laadittu,

| 7) | lisäksi on muistettava, että vuosikymmenten saatossa on erityisesti satamissa, mutta myös meriliikenteen alalla kehittynyt toimivia mutkikkaita rakenteita. Tämä on osaltaan johtanut siihen, että monet EU:ssa ja sen satamissa sijaitsevista ja/tai toimivista yrityksistä kuuluvat jo nyt maailmanlaajuisesti eniten voittoa tuottaviin ja kilpailukykyisiin yrityksiin. Oikeudellisten puitteiden muutosten yhteydessä tulisi siis ottaa huomioon vaikutukset liikennesektorin sisäisten rakenteiden keskinäisiin sekä liikennesektorin ja muiden taloussektoreiden välisiin riippuvuussuhteisiin. Komissio onkin tunnustanut kyseisten rakenteiden monimutkaisuuden ja ehdottaa huomattavia määrärahoja sellaisten toimivien ja kilpailukykyisten liikennejärjestelmien kuten lähimerenkulun ja merten moottoriteiden rakentamiseen, |
| --- | --- |

7)

lisäksi on muistettava, että vuosikymmenten saatossa on erityisesti satamissa, mutta myös meriliikenteen alalla kehittynyt toimivia mutkikkaita rakenteita. Tämä on osaltaan johtanut siihen, että monet EU:ssa ja sen satamissa sijaitsevista ja/tai toimivista yrityksistä kuuluvat jo nyt maailmanlaajuisesti eniten voittoa tuottaviin ja kilpailukykyisiin yrityksiin. Oikeudellisten puitteiden muutosten yhteydessä tulisi siis ottaa huomioon vaikutukset liikennesektorin sisäisten rakenteiden keskinäisiin sekä liikennesektorin ja muiden taloussektoreiden välisiin riippuvuussuhteisiin. Komissio onkin tunnustanut kyseisten rakenteiden monimutkaisuuden ja ehdottaa huomattavia määrärahoja sellaisten toimivien ja kilpailukykyisten liikennejärjestelmien kuten lähimerenkulun ja merten moottoriteiden rakentamiseen,

| 8) | kiistämättä tarpeellinen meriliikenne- ja satamapalvelualan sääntelyn purkaminen on toteutettava varovaisesti. Olisi pyrittävä siihen, että siirtymäsäännökset eivät — jo pelkästään työllisyyspoliittisista syistä — aiheuta EU:ssa sijaitseville ja/tai toimiville yrityksille edes ohimeneviä kilpailuhaittoja muihin maailmanmarkkinatoimijoihin verrattuna eivätkä myöskään kilpailuvääristymiä Euroopan unionin sisällä, |
| --- | --- |

8)

kiistämättä tarpeellinen meriliikenne- ja satamapalvelualan sääntelyn purkaminen on toteutettava varovaisesti. Olisi pyrittävä siihen, että siirtymäsäännökset eivät — jo pelkästään työllisyyspoliittisista syistä — aiheuta EU:ssa sijaitseville ja/tai toimiville yrityksille edes ohimeneviä kilpailuhaittoja muihin maailmanmarkkinatoimijoihin verrattuna eivätkä myöskään kilpailuvääristymiä Euroopan unionin sisällä,

| 9) | maailmanlaajuisessa vertailussa voidaan todeta, että sekä meriliikenteellä että satamapalveluilla on hyvin erilaisia kilpailupoliittisia ja -oikeudellisia toimintaympäristöjä. Näin ollen Euroopan unionin markkinoiden vapauttamisen astetta, laajuutta ja nopeutta pohdittaessa tulisi ottaa huomioon myös teollisuuspoliittiset näkökohdat. Nämä on tähän asti jätetty täysin sivuun. Olisikin ryhdyttävä täydentäviin työllisyyspoliittisiin toimenpiteisiin vapauttamisesta mahdollisesti aiheutuvien lyhyen aikavälin kielteisten vaikutusten minimoimiseksi. |
| --- | --- |

9)

maailmanlaajuisessa vertailussa voidaan todeta, että sekä meriliikenteellä että satamapalveluilla on hyvin erilaisia kilpailupoliittisia ja -oikeudellisia toimintaympäristöjä. Näin ollen Euroopan unionin markkinoiden vapauttamisen astetta, laajuutta ja nopeutta pohdittaessa tulisi ottaa huomioon myös teollisuuspoliittiset näkökohdat. Nämä on tähän asti jätetty täysin sivuun. Olisikin ryhdyttävä täydentäviin työllisyyspoliittisiin toimenpiteisiin vapauttamisesta mahdollisesti aiheutuvien lyhyen aikavälin kielteisten vaikutusten minimoimiseksi.

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

I   Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pääsystä satamapalvelujen markkinoille

1.   Yleistä

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | pitää myönteisenä, että komissio pyrkii luomaan erityiset yhteisöpuitteet satamapalveluille. Toimenpide onkin erityisen tervetullut, koska 20 nykyisistä 25 jäsenvaltiosta harjoittaa satamatoimintaa. |
| --- | --- |

1.1

pitää myönteisenä, että komissio pyrkii luomaan erityiset yhteisöpuitteet satamapalveluille. Toimenpide onkin erityisen tervetullut, koska 20 nykyisistä 25 jäsenvaltiosta harjoittaa satamatoimintaa.

| 1.2 | pitää tervetulleena ehdotetun direktiivin yhteydessä esitettyjä komission periaatteellisia tavoitteita satama-alan kilpailun ja tehokkuuden varmistamiseksi. Mahdollista tehottomuutta voidaan karsia markkinoiden vapauttamisella, vapaalla markkinoillepääsyllä ja avoimuudella. |
| --- | --- |

1.2

pitää tervetulleena ehdotetun direktiivin yhteydessä esitettyjä komission periaatteellisia tavoitteita satama-alan kilpailun ja tehokkuuden varmistamiseksi. Mahdollista tehottomuutta voidaan karsia markkinoiden vapauttamisella, vapaalla markkinoillepääsyllä ja avoimuudella.

| 1.3 | yhtyy komission käsitykseen siitä, että sen lisäksi, että avoimuusdirektiiviä on sovellettava satamayrityksiin, on myös laadittava selkeät ja avoimet sekä samalla joustavat satamainvestointeja koskevat tukisuuntaviivat, jotta satama-alan kilpailu säilyy edelleen tasapuolisena ja tehokkaana. |
| --- | --- |

1.3

yhtyy komission käsitykseen siitä, että sen lisäksi, että avoimuusdirektiiviä on sovellettava satamayrityksiin, on myös laadittava selkeät ja avoimet sekä samalla joustavat satamainvestointeja koskevat tukisuuntaviivat, jotta satama-alan kilpailu säilyy edelleen tasapuolisena ja tehokkaana.

| 1.4 | pitää tervetulleena, että komissio tarjoaa tehokkaan kilpailun edistämiseksi julkisessa omistuksessa oleville satamille mahdollisuuden tarjota satamapalveluja. |
| --- | --- |

1.4

pitää tervetulleena, että komissio tarjoaa tehokkaan kilpailun edistämiseksi julkisessa omistuksessa oleville satamille mahdollisuuden tarjota satamapalveluja.

| 1.5 | pitää kuitenkin valitettavana, että komissio esittää jo näin pian ensimmäisen, epäonnistuneen yrityksen jälkeen — ilman tarvittavia analyyseja — monilla tärkeillä sääntelyaloilla tiukennetun ehdotuksen, joka sisältää lukuisia muutoksia, jotka perustuvat suurelta osin neuvoston ja Euroopan parlamentin hylkäämään ensimmäiseen ehdotukseen ja jäävät osittain selkeästi jälkeen sovittelumenettelyn tuloksista. |
| --- | --- |

1.5

pitää kuitenkin valitettavana, että komissio esittää jo näin pian ensimmäisen, epäonnistuneen yrityksen jälkeen — ilman tarvittavia analyyseja — monilla tärkeillä sääntelyaloilla tiukennetun ehdotuksen, joka sisältää lukuisia muutoksia, jotka perustuvat suurelta osin neuvoston ja Euroopan parlamentin hylkäämään ensimmäiseen ehdotukseen ja jäävät osittain selkeästi jälkeen sovittelumenettelyn tuloksista.

| 1.6 | katsoo, että ehdotuksessa ei ole otettu riittävästi huomioon EU:n satamien ja satamapalveluiden nykyistä markkinarakennetta. Todellisuudessa yksittäisten eurooppalaisten satamien välillä vallitsee tiukka kilpailu, jonka seurauksena vain tehokkaimmat ja edullisimmat satamat selviytyvät markkinoilla. |
| --- | --- |

1.6

katsoo, että ehdotuksessa ei ole otettu riittävästi huomioon EU:n satamien ja satamapalveluiden nykyistä markkinarakennetta. Todellisuudessa yksittäisten eurooppalaisten satamien välillä vallitsee tiukka kilpailu, jonka seurauksena vain tehokkaimmat ja edullisimmat satamat selviytyvät markkinoilla.

| 1.7 | päättelee satamien tiukasta kilpailusta, että satamissa selviytyvät ainoastaan sellaiset palvelut, jotka soveltavat tehokkaita ja edullisia tuotantomenetelmiä. Koska tehottomat satamapalveluiden tarjoajat alentavat koko sataman suorituskykyä, satamien välinen kilpailu pakottaa niitä parantamaan tuottavuuttaan. |
| --- | --- |

1.7

päättelee satamien tiukasta kilpailusta, että satamissa selviytyvät ainoastaan sellaiset palvelut, jotka soveltavat tehokkaita ja edullisia tuotantomenetelmiä. Koska tehottomat satamapalveluiden tarjoajat alentavat koko sataman suorituskykyä, satamien välinen kilpailu pakottaa niitä parantamaan tuottavuuttaan.

| 1.8 | katsoo, että ehdotuksessa tulisi ottaa riittävästi huomioon, että kilpailu ei rajoitu pelkästään sataman sisäisiin toimiin, vaan että kokonaiset kuljetusketjut kilpailevat keskenään. Muutokset kuljetusketjujen yhdessä osassa, eli satamissa, vaikuttavat koko ympäröivän alueen logistiikkaketjuun. Käytännössä uudella ehdotuksella säädellään siis paljon enemmän kuin pelkkää satamapalveluiden saatavuutta. Säännöksen seurauksia logistiikka-alalle ei pystytä arvioimaan. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että ehdotuksessa tulisi ottaa riittävästi huomioon, että kilpailu ei rajoitu pelkästään sataman sisäisiin toimiin, vaan että kokonaiset kuljetusketjut kilpailevat keskenään. Muutokset kuljetusketjujen yhdessä osassa, eli satamissa, vaikuttavat koko ympäröivän alueen logistiikkaketjuun. Käytännössä uudella ehdotuksella säädellään siis paljon enemmän kuin pelkkää satamapalveluiden saatavuutta. Säännöksen seurauksia logistiikka-alalle ei pystytä arvioimaan.

| 1.9 | pelkää EU:ssa toimivien satamapalveluiden tarjoajien määrän vähenevän, mikäli ehdotettu direktiivi hyväksytään sen nykyisessä muodossa. Vaarana on, että muutamat EU:n ulkopuolisten satamien palveluntarjoajat, jotka tekevät monopolipohjaisilla kotimarkkinoillaan suuria voittoja, tunkeutuvat EU:n avainsatamiin ja voittavat tarjouskilpailut korkeilla rahoitustarjouksillaan. Vaara on erityisen suuri, kun tarjouksen korkeus on ainoa tai ratkaiseva valintakriteeri. Tämä vaarantaa vakavasti eurooppalaisen satama-alan nykyiset rakenteet, jotka perustuvat julkisten ja yksityisten terminaalinpitäjien suureen määrään. Mikäli pieni joukko terminaalinpitäjiä voivat näin keskittää huomattavan markkinaosuuden satamakäsittelystä itselleen, syntyy myös EU:ssa monopolirakenteita, jotka ovat ristiriidassa kilpailun lisäämisen tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

1.9

pelkää EU:ssa toimivien satamapalveluiden tarjoajien määrän vähenevän, mikäli ehdotettu direktiivi hyväksytään sen nykyisessä muodossa. Vaarana on, että muutamat EU:n ulkopuolisten satamien palveluntarjoajat, jotka tekevät monopolipohjaisilla kotimarkkinoillaan suuria voittoja, tunkeutuvat EU:n avainsatamiin ja voittavat tarjouskilpailut korkeilla rahoitustarjouksillaan. Vaara on erityisen suuri, kun tarjouksen korkeus on ainoa tai ratkaiseva valintakriteeri. Tämä vaarantaa vakavasti eurooppalaisen satama-alan nykyiset rakenteet, jotka perustuvat julkisten ja yksityisten terminaalinpitäjien suureen määrään. Mikäli pieni joukko terminaalinpitäjiä voivat näin keskittää huomattavan markkinaosuuden satamakäsittelystä itselleen, syntyy myös EU:ssa monopolirakenteita, jotka ovat ristiriidassa kilpailun lisäämisen tavoitteen kanssa.

| 1.10 | pelkää lisäksi, että satamapalveluiden tarjoajat vähentävät investointejaan. Direktiivi aiheuttaisi sopimusten keston ja korvauksien suhteen epävarmuutta, joka johtaisi odotettavien kuolettamistulojen huomattavaan vähenemiseen. Lisäksi tämä epävarmuus nostaisi investointien jälleenrahoittamiskustannuksia, koska pankkisektori ottaa tällaiset riskit voimakkaammin huomioon tarkistetun Baselin yleissopimuksen (Basel II) perusteella. Pelkästään nämä kaksi direktiivin seurausta vähentävät huomattavasti investointikannustetta. |
| --- | --- |

1.10

pelkää lisäksi, että satamapalveluiden tarjoajat vähentävät investointejaan. Direktiivi aiheuttaisi sopimusten keston ja korvauksien suhteen epävarmuutta, joka johtaisi odotettavien kuolettamistulojen huomattavaan vähenemiseen. Lisäksi tämä epävarmuus nostaisi investointien jälleenrahoittamiskustannuksia, koska pankkisektori ottaa tällaiset riskit voimakkaammin huomioon tarkistetun Baselin yleissopimuksen (Basel II) perusteella. Pelkästään nämä kaksi direktiivin seurausta vähentävät huomattavasti investointikannustetta.

| 1.11 | katsoo, että direktiivillä rikotaan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa mainittua toissijaisuusperiaatetta sekä suhteellisuusperiaatetta vastaan, koska siinä ei oteta riittävästi huomioon, että jäsenvaltioiden tasolla vallitsee jo vapautettu kilpailu eurooppalaisten satamien kesken. Ehdotetut säännökset eivät siis ole tarpeen esitetyssä muodossa ja laajuudessa. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että direktiivillä rikotaan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa mainittua toissijaisuusperiaatetta sekä suhteellisuusperiaatetta vastaan, koska siinä ei oteta riittävästi huomioon, että jäsenvaltioiden tasolla vallitsee jo vapautettu kilpailu eurooppalaisten satamien kesken. Ehdotetut säännökset eivät siis ole tarpeen esitetyssä muodossa ja laajuudessa.

| 1.12 | on siksi huolissaan siitä, että direktiivissä ehdotetuilla toimenpiteillä ei saavuteta komission sinänsä kannatettavia tavoitteita, ja pelkää, että seurauksena on eurooppalaisten satamien ja satamapalveluiden nykyisen kasvusuunnan ja tehokkuuden lisääntymisen taittuminen. |
| --- | --- |

1.12

on siksi huolissaan siitä, että direktiivissä ehdotetuilla toimenpiteillä ei saavuteta komission sinänsä kannatettavia tavoitteita, ja pelkää, että seurauksena on eurooppalaisten satamien ja satamapalveluiden nykyisen kasvusuunnan ja tehokkuuden lisääntymisen taittuminen.

| 1.13 | katsoo, ettei satamien mahdollisuuksia tarjota satamapalveluja tule rajata erityistilanteisiin, vaan kyseessä tulee olla yleinen mahdollisuus. Tässä yhteydessä on varmistettava, että tasapuoliset ja avoimet kilpailuolosuhteet säilyvät kun satamahallinto itse kilpailee tarjouskilpailussa muiden — yksityisten — tarjoajien kanssa. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, ettei satamien mahdollisuuksia tarjota satamapalveluja tule rajata erityistilanteisiin, vaan kyseessä tulee olla yleinen mahdollisuus. Tässä yhteydessä on varmistettava, että tasapuoliset ja avoimet kilpailuolosuhteet säilyvät kun satamahallinto itse kilpailee tarjouskilpailussa muiden — yksityisten — tarjoajien kanssa.

| 1.14 | huomauttaa lisäksi, että eri kielitoisintojen laadulliset erot vaikeuttavat ehdotetun direktiivin arviointia. |
| --- | --- |

1.14

huomauttaa lisäksi, että eri kielitoisintojen laadulliset erot vaikeuttavat ehdotetun direktiivin arviointia.

Erityistä

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.15 | pelkää, että lupamenettelyä koskevat vaatimukset aiheuttavat satamien hallintoelimille valtavan byrokraattisen taakan, joka on ristiriidassa vapauttamisdirektiivin tavoitteiden kanssa. Ehdotuksen mukaan kaikille direktiivin soveltamisalaan kuuluville satamapalveluille (meritekniset luotsaus-, hinaus- ja kiinnityspalvelut, kaikki rahdinkäsittelypalvelut sekä matkustajapalvelut) on tulevaisuudessa oltava toimilupa. Tämä koskee myös sellaisia satamapalveluita, joita on tähän asti suoritettu ilman erillistä lupaa. Tulevaisuudessa satamahallintojen on myönnettävä huomattavasti enemmän lupia kuin aikaisemmin, koska esimerkiksi myös maanomistajat, jotka suorittavat omalla maallaan satamapalveluita, tarvitsevat luvan. Myös omahuolinnan harjoittajilla on oltava lupa, joka tosin voidaan myöntää rajoittamattomaksi ajaksi, mutta jonka voimassaolo päättyy, kun sen haltija ei enää täytä luvan myöntämisen ehtoja. Satamahallinnon olisi siis myös valvottava luvanhaltijoita. Myöntämiskriteerien noudattamisen lisäksi olisi tarkistettava mm. myös työllisyys- ja sosiaalimääräysten soveltamista, mikä on lähtökohtaisesti työmarkkinaosapuolten tehtävä. Yksittäistapauksissa nämä velvoitteet voivat kokonaisuudessaan ylittää satamahallinnon kapasiteetin. |
| --- | --- |

1.15

pelkää, että lupamenettelyä koskevat vaatimukset aiheuttavat satamien hallintoelimille valtavan byrokraattisen taakan, joka on ristiriidassa vapauttamisdirektiivin tavoitteiden kanssa. Ehdotuksen mukaan kaikille direktiivin soveltamisalaan kuuluville satamapalveluille (meritekniset luotsaus-, hinaus- ja kiinnityspalvelut, kaikki rahdinkäsittelypalvelut sekä matkustajapalvelut) on tulevaisuudessa oltava toimilupa. Tämä koskee myös sellaisia satamapalveluita, joita on tähän asti suoritettu ilman erillistä lupaa. Tulevaisuudessa satamahallintojen on myönnettävä huomattavasti enemmän lupia kuin aikaisemmin, koska esimerkiksi myös maanomistajat, jotka suorittavat omalla maallaan satamapalveluita, tarvitsevat luvan. Myös omahuolinnan harjoittajilla on oltava lupa, joka tosin voidaan myöntää rajoittamattomaksi ajaksi, mutta jonka voimassaolo päättyy, kun sen haltija ei enää täytä luvan myöntämisen ehtoja. Satamahallinnon olisi siis myös valvottava luvanhaltijoita. Myöntämiskriteerien noudattamisen lisäksi olisi tarkistettava mm. myös työllisyys- ja sosiaalimääräysten soveltamista, mikä on lähtökohtaisesti työmarkkinaosapuolten tehtävä. Yksittäistapauksissa nämä velvoitteet voivat kokonaisuudessaan ylittää satamahallinnon kapasiteetin.

| 1.16 | pitää mahdollisena, että määräämällä maanomistajille lupavelvoite rikotaan omistusoikeuksia vastaan. Lisäksi tästä syntyy ristiriita perustamissopimuksen 295 artiklan kanssa, jonka mukaan jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin ei puututa millään tavalla. Mikäli omistaja ei voitakaan omaa satama-aluettaan koskevaa tarjouskilpailua, vaan sen voittaa joku kolmas osapuoli, ei omistaja voisi enää tarjota satamapalveluita omalla maa-alueellaan. Koska satamahallinto ei ole omistajan asemassa, sillä ei ole satama-aluetta koskevia oikeuksiakaan, eikä se voi solmia vuokrasopimuksia kolmannen osapuolen kanssa ilman omistajan suostumusta. Satamahallinto ei myöskään voi pakottaa omistajaa allekirjoittamaan sopimusta tarjouskilpailun voittaneen kolmannen osapuolen kanssa. Näin ollen myönnetty lupa olisi arvoton. |
| --- | --- |

1.16

pitää mahdollisena, että määräämällä maanomistajille lupavelvoite rikotaan omistusoikeuksia vastaan. Lisäksi tästä syntyy ristiriita perustamissopimuksen 295 artiklan kanssa, jonka mukaan jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin ei puututa millään tavalla. Mikäli omistaja ei voitakaan omaa satama-aluettaan koskevaa tarjouskilpailua, vaan sen voittaa joku kolmas osapuoli, ei omistaja voisi enää tarjota satamapalveluita omalla maa-alueellaan. Koska satamahallinto ei ole omistajan asemassa, sillä ei ole satama-aluetta koskevia oikeuksiakaan, eikä se voi solmia vuokrasopimuksia kolmannen osapuolen kanssa ilman omistajan suostumusta. Satamahallinto ei myöskään voi pakottaa omistajaa allekirjoittamaan sopimusta tarjouskilpailun voittaneen kolmannen osapuolen kanssa. Näin ollen myönnetty lupa olisi arvoton.

| 1.17 | muistuttaa, että ehdotetun valintamenettelyn puitteissa voi syntyä ongelmia. Ehdotetun direktiivin mukaan vain valintamenettelyn perusteella myönnetyt luvat ovat rajoittamistarpeen esiintyessä päteviä. Sen sijaan kaikki luvat, jotka on myönnetty nykyisen lainsäädännön mukaisesti, eivät olisi enää voimassa. Direktiivin hyväksyminen nykymuodossa merkitsisi siis, että satamahallintojen olisi myönnettävä uudelleen kaikki — myös nyt voimassa olevat — luvat valintamenettelyä soveltaen. |
| --- | --- |

1.17

muistuttaa, että ehdotetun valintamenettelyn puitteissa voi syntyä ongelmia. Ehdotetun direktiivin mukaan vain valintamenettelyn perusteella myönnetyt luvat ovat rajoittamistarpeen esiintyessä päteviä. Sen sijaan kaikki luvat, jotka on myönnetty nykyisen lainsäädännön mukaisesti, eivät olisi enää voimassa. Direktiivin hyväksyminen nykymuodossa merkitsisi siis, että satamahallintojen olisi myönnettävä uudelleen kaikki — myös nyt voimassa olevat — luvat valintamenettelyä soveltaen.

| 1.18 | näkee kilpailunvääristymien vaaran, mikäli jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta määrittää itse yrityksen jäännösarvon korvauksen laskentasäännöt. Olisi esimerkiksi mahdollista, että korvausta laskettaessa tehtäisiin jälkikäteisiä (piilo)vähennyksiä maanvuokraan. Sen vuoksi direktiiviehdotukseen kirjattu periaate määrätä korvaukset selvien, etukäteen määritettyjen sääntöjen mukaan ei konkretisoi riittävästi kansallisia laskentasääntöjä koskevia vaatimuksia. Toisaalta kaikissa yhteisön säännöksissä on otettava huomioon kansallisten poistosääntöjen ja verotusjärjestelmien erot, jotta ne eivät puolestaan aiheuttaisi kilpailunvääristymiä. Näiden periaatteiden mukaisesti unionin säännöksessä voitaisiin velvoittaa pakottavasti esimerkiksi noudattamaan yleisesti päteviä kansallisia poistosääntöjä. Poikkeamat olisivat mahdollisia ainoastaan hyvin perustelluista syistä. Lisäksi laskentasäännöt tulisi avoimuuden edistämiseksi julkistaa tai ainakin ilmoittaa komissiolle. |
| --- | --- |

1.18

näkee kilpailunvääristymien vaaran, mikäli jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta määrittää itse yrityksen jäännösarvon korvauksen laskentasäännöt. Olisi esimerkiksi mahdollista, että korvausta laskettaessa tehtäisiin jälkikäteisiä (piilo)vähennyksiä maanvuokraan. Sen vuoksi direktiiviehdotukseen kirjattu periaate määrätä korvaukset selvien, etukäteen määritettyjen sääntöjen mukaan ei konkretisoi riittävästi kansallisia laskentasääntöjä koskevia vaatimuksia. Toisaalta kaikissa yhteisön säännöksissä on otettava huomioon kansallisten poistosääntöjen ja verotusjärjestelmien erot, jotta ne eivät puolestaan aiheuttaisi kilpailunvääristymiä. Näiden periaatteiden mukaisesti unionin säännöksessä voitaisiin velvoittaa pakottavasti esimerkiksi noudattamaan yleisesti päteviä kansallisia poistosääntöjä. Poikkeamat olisivat mahdollisia ainoastaan hyvin perustelluista syistä. Lisäksi laskentasäännöt tulisi avoimuuden edistämiseksi julkistaa tai ainakin ilmoittaa komissiolle.

| 1.19 | pelkää, että direktiivin eri säännökset aiheuttavat investointien vähenemistä.






  a) | Lupien uusissa lyhyemmissä voimassaoloajoissa ei ole otettu huomioon kuolettamiseen tarvittavaa aikaa. Liian lyhyt voimassaoloaika merkitsee, että tietyt pitkän aikavälin investoinnit eivät joko kannata ollenkaan tai että tähän asti kansainvälisessä vertailussa suhteellisen edullisia hintoja on nostettava kuolettamisen nopeuttamiseksi. |
| --- | --- | --- |

1.19

pelkää, että direktiivin eri säännökset aiheuttavat investointien vähenemistä.

a)

Lupien uusissa lyhyemmissä voimassaoloajoissa ei ole otettu huomioon kuolettamiseen tarvittavaa aikaa. Liian lyhyt voimassaoloaika merkitsee, että tietyt pitkän aikavälin investoinnit eivät joko kannata ollenkaan tai että tähän asti kansainvälisessä vertailussa suhteellisen edullisia hintoja on nostettava kuolettamisen nopeuttamiseksi.

| b) | Ehdotettu direktiivi ei sisällä mahdollisuutta jo myönnettyjen lupien voimassaoloajan pidentämiseksi. Ehdotuksen mukaan lupien voimassaoloaikaa ei voida pidentää ilman uuden valintamenettelyn suorittamista, johon liittyy riski luvan menettämisestä. Näissä olosuhteissa pitkän aikavälin investointeja tehtäneen ainoastaan luvan voimassaoloajan alussa. Myöhemmin investointimotivaatio vähenee jatkuvasti luvan jäljellä olevan voimassaoloajan lähetessä loppuaan. |
| --- | --- |

b)

Ehdotettu direktiivi ei sisällä mahdollisuutta jo myönnettyjen lupien voimassaoloajan pidentämiseksi. Ehdotuksen mukaan lupien voimassaoloaikaa ei voida pidentää ilman uuden valintamenettelyn suorittamista, johon liittyy riski luvan menettämisestä. Näissä olosuhteissa pitkän aikavälin investointeja tehtäneen ainoastaan luvan voimassaoloajan alussa. Myöhemmin investointimotivaatio vähenee jatkuvasti luvan jäljellä olevan voimassaoloajan lähetessä loppuaan.

| c) | Ehdotetut korvaussäännöt ovat riittämättömiä. Investoinnit nykyaikaisiin teknisiin laitteisiin vaativat sijoitettavan pääoman lisäksi huomattavaa taloudellista panosta työntekijöiden koulutukseen sekä yrityksen toimintatapojen muutoksia. Lisäksi tehokas toiminta vaatii huomattavia resursseja kuljetusketjun eriytettyyn verkkoon kytkeytymistä varten. Näiden kustannusten huomiotta jättäminen korvauskäsittelyn yhteydessä vähentäisi tuottavuusodotuksia jo investointien suunnittelun yhteydessä. Seurauksena olisi investointien pienentyminen tai jopa loppuminen kokonaan. |
| --- | --- |

c)

Ehdotetut korvaussäännöt ovat riittämättömiä. Investoinnit nykyaikaisiin teknisiin laitteisiin vaativat sijoitettavan pääoman lisäksi huomattavaa taloudellista panosta työntekijöiden koulutukseen sekä yrityksen toimintatapojen muutoksia. Lisäksi tehokas toiminta vaatii huomattavia resursseja kuljetusketjun eriytettyyn verkkoon kytkeytymistä varten. Näiden kustannusten huomiotta jättäminen korvauskäsittelyn yhteydessä vähentäisi tuottavuusodotuksia jo investointien suunnittelun yhteydessä. Seurauksena olisi investointien pienentyminen tai jopa loppuminen kokonaan.

| 1.20 | katsoo, että siirtymäsäännösten puuttuminen aiheuttaa jo toimiville satamapalveluiden tarjoajille huomattavaa oikeudellista epävarmuutta. Jo markkinoilla toimivat yritykset eivät voi luottaa siihen, etteivät ne joudu vähentämään toimintaansa. Kun tulevaisuudessa uusi satamapalveluiden toimittaja haluaa päästä markkinoille ja tilanne vaatii rajoittamista, niin jo toimivien tarjoajienkin on osallistuttava valintamenettelyyn ja ne voivat menettää lupansa. Ensiksi näin heikennetään luottamusta olemassaoleviin sopimuksiin, ja toiseksi epävarmuus lupien voimassaolon jatkumisesta vähentää huomattavasti investointivalmiutta. Lisäksi voimassaolevien sopimusten yksipuolinen muuttaminen tuo mukanaan huomattavien korvausvaatimusten riskin. |
| --- | --- |

1.20

katsoo, että siirtymäsäännösten puuttuminen aiheuttaa jo toimiville satamapalveluiden tarjoajille huomattavaa oikeudellista epävarmuutta. Jo markkinoilla toimivat yritykset eivät voi luottaa siihen, etteivät ne joudu vähentämään toimintaansa. Kun tulevaisuudessa uusi satamapalveluiden toimittaja haluaa päästä markkinoille ja tilanne vaatii rajoittamista, niin jo toimivien tarjoajienkin on osallistuttava valintamenettelyyn ja ne voivat menettää lupansa. Ensiksi näin heikennetään luottamusta olemassaoleviin sopimuksiin, ja toiseksi epävarmuus lupien voimassaolon jatkumisesta vähentää huomattavasti investointivalmiutta. Lisäksi voimassaolevien sopimusten yksipuolinen muuttaminen tuo mukanaan huomattavien korvausvaatimusten riskin.

| 1.21 | ennustaa, että risteilyalusten kiinnostus eurooppalaisiin satamiin vähenee, jos omahuolintaa rajoitetaan. Ehdotetun direktiivin mukaan miehistön suorittama omahuolinta on sallittua ainoastaan lähimerenkulussa ja merten moottoriteillä. Kansainväliset risteilyalukset eivät siis enää olisi oikeutettuja suorittamaan tarkistuksia aluksella oman miehistönsä voimin. |
| --- | --- |

1.21

ennustaa, että risteilyalusten kiinnostus eurooppalaisiin satamiin vähenee, jos omahuolintaa rajoitetaan. Ehdotetun direktiivin mukaan miehistön suorittama omahuolinta on sallittua ainoastaan lähimerenkulussa ja merten moottoriteillä. Kansainväliset risteilyalukset eivät siis enää olisi oikeutettuja suorittamaan tarkistuksia aluksella oman miehistönsä voimin.

| 1.22 | pelkää, että ehdotettu mahdollisuus oman maahenkilöstön käyttämiseksi aiheuttaisi sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä, satamapalveluiden laadun ja tuottavuuden laskua sekä teknisten ja poliittisten turvavaatimusten (ISPS-säännöstö) rikkomista. Lisäksi tämä heikentäisi komission ehdottamaa tarjouskilpailujärjestelmää, kun esimerkiksi lastinkäsittely-yritykset saisivat luvan lastaustoimintaan, mutta eivät pystyisi sitä käytännössä hyödyntämään, koska varustamot turvautuisivat omahuolintaan. |
| --- | --- |

1.22

pelkää, että ehdotettu mahdollisuus oman maahenkilöstön käyttämiseksi aiheuttaisi sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä, satamapalveluiden laadun ja tuottavuuden laskua sekä teknisten ja poliittisten turvavaatimusten (ISPS-säännöstö) rikkomista. Lisäksi tämä heikentäisi komission ehdottamaa tarjouskilpailujärjestelmää, kun esimerkiksi lastinkäsittely-yritykset saisivat luvan lastaustoimintaan, mutta eivät pystyisi sitä käytännössä hyödyntämään, koska varustamot turvautuisivat omahuolintaan.

| 1.23 | pitää tervetulleena luotsipalveluiden sääntelyn joustavuutta, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden määritellä asianmukaiset kriteerit lupaehdoille ja palveluntarjoajien valinnalle. Komitea ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden tiedottamisvelvoite on järkevä luotsipalveluiden tehokkuuden parantamisen kannalta, koska — kuten ehdotuksessakin korostetaan — luotsipalveluiden kannalta ratkaisevia kriteerejä ovat meriliikenteen turvallisuus ja henkilökohtainen asiantuntemus. |
| --- | --- |

1.23

pitää tervetulleena luotsipalveluiden sääntelyn joustavuutta, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden määritellä asianmukaiset kriteerit lupaehdoille ja palveluntarjoajien valinnalle. Komitea ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden tiedottamisvelvoite on järkevä luotsipalveluiden tehokkuuden parantamisen kannalta, koska — kuten ehdotuksessakin korostetaan — luotsipalveluiden kannalta ratkaisevia kriteerejä ovat meriliikenteen turvallisuus ja henkilökohtainen asiantuntemus.

2.   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | katsoo, että direktiiviä ei tule hyväksyä esitetyssä muodossa, koska direktiivi ei edistä kilpailua satamissa, vaan lisää osittain turhaa tai riittämätöntäkin sääntelyä, joka vahingoittaa erityisesti pienten ja keskisuurten satamapalvelujen tarjoajien intressejä ja lisää sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä ja vähentää siten satamien tehokkuutta ja niiden reilun kilpailun mahdollisuuksia. Direktiivillä ei saavuteta komission esittämiä tavoitteita. |
| --- | --- |

2.1

katsoo, että direktiiviä ei tule hyväksyä esitetyssä muodossa, koska direktiivi ei edistä kilpailua satamissa, vaan lisää osittain turhaa tai riittämätöntäkin sääntelyä, joka vahingoittaa erityisesti pienten ja keskisuurten satamapalvelujen tarjoajien intressejä ja lisää sosiaalialan sääntöjen laiminlyöntiä ja vähentää siten satamien tehokkuutta ja niiden reilun kilpailun mahdollisuuksia. Direktiivillä ei saavuteta komission esittämiä tavoitteita.

| 2.2 | pitää välttämättömänä suorittaa ennen neuvotteluiden jatkamista satamapalveluiden nykyisen markkinatilanteen eriytetty analyysi. Satamapalvelumarkkinoiden liiallinen sääntely ja siihen liittyvä kilpailun vähenemisen ja tehokkuuden laskun vaara voidaan tehokkaasti estää ainoastaan, kun tunnetaan eurooppalaisen satama-alan keskeisten osamarkkinoiden nykyiset heikkoudet. |
| --- | --- |

2.2

pitää välttämättömänä suorittaa ennen neuvotteluiden jatkamista satamapalveluiden nykyisen markkinatilanteen eriytetty analyysi. Satamapalvelumarkkinoiden liiallinen sääntely ja siihen liittyvä kilpailun vähenemisen ja tehokkuuden laskun vaara voidaan tehokkaasti estää ainoastaan, kun tunnetaan eurooppalaisen satama-alan keskeisten osamarkkinoiden nykyiset heikkoudet.

| 2.3 | on vakuuttunut siitä, että oikeudellisen epävarmuuden vähentäminen ja luottamuksen säilyttäminen edellyttää markkinoilla jo toimiville yrityksille myönnettävää jatkuvuustakuuta. Näin ollen jo toimivat yritykset tulisi sulkea voimassa olevien sopimusten ja lupien keston ajaksi lupavelvoitteen ulkopuolelle tai olemassa olevien lupien voimassaoloa tulisi jatkaa direktiivissä määritellyn maksimikeston saavuttamiseen asti. Vähintään olisi sovellettava asianmukaisia siirtymäkausia, joita siis pidennettäisiin asianomaisten yritysten objektiivisten tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

on vakuuttunut siitä, että oikeudellisen epävarmuuden vähentäminen ja luottamuksen säilyttäminen edellyttää markkinoilla jo toimiville yrityksille myönnettävää jatkuvuustakuuta. Näin ollen jo toimivat yritykset tulisi sulkea voimassa olevien sopimusten ja lupien keston ajaksi lupavelvoitteen ulkopuolelle tai olemassa olevien lupien voimassaoloa tulisi jatkaa direktiivissä määritellyn maksimikeston saavuttamiseen asti. Vähintään olisi sovellettava asianmukaisia siirtymäkausia, joita siis pidennettäisiin asianomaisten yritysten objektiivisten tarpeiden mukaisesti.

| 2.4 | katsoo, että jäsenvaltioiden tasolla olisi otettava käyttöön korvausjärjestelmät, joissa otettaisiin myös luvan säännönmukaisen päättymisen jälkeen huomioon erilaiset kansalliset poistosäännöt ja samalla myös yrityksen ajankohtainen arvo olettaen, että luvalle myönnettäisiin jatkoa. Tällaisessa järjestelmässä otettaisiin huomioon sekä yritysten organisaatioon, henkilöstöön ja kuljetusketjuun kytkeytymiseen liittyvät investointien kaltaiset kustannukset että myös erilaiset institutionaaliset puitteet. |
| --- | --- |

2.4

katsoo, että jäsenvaltioiden tasolla olisi otettava käyttöön korvausjärjestelmät, joissa otettaisiin myös luvan säännönmukaisen päättymisen jälkeen huomioon erilaiset kansalliset poistosäännöt ja samalla myös yrityksen ajankohtainen arvo olettaen, että luvalle myönnettäisiin jatkoa. Tällaisessa järjestelmässä otettaisiin huomioon sekä yritysten organisaatioon, henkilöstöön ja kuljetusketjuun kytkeytymiseen liittyvät investointien kaltaiset kustannukset että myös erilaiset institutionaaliset puitteet.

| 2.5 | katsoo, että yhteisön oikeudessa tulisi määritellä, mitä tekijöitä korvauksen perustana oleviin laskentasääntöihin saa tai täytyy sisällyttää. Tällaisissa säännöksissä on kuitenkin otettava huomioon kansallisten poisto- ja verotusjärjestelmien erot. |
| --- | --- |

2.5

katsoo, että yhteisön oikeudessa tulisi määritellä, mitä tekijöitä korvauksen perustana oleviin laskentasääntöihin saa tai täytyy sisällyttää. Tällaisissa säännöksissä on kuitenkin otettava huomioon kansallisten poisto- ja verotusjärjestelmien erot.

| 2.6 | kannattaa lupien voimassaolon mukauttamista tehtyjen investointien kuolettamisaikaan. Lisäksi tulisi luoda mahdollisuuksia luvan pidentämiseksi vasta luvan voimassaolon aikana tehtyjen pitkän aikavälin investointien tapauksessa. Komitea suosittelee, että direktiiviin sisällytettäisiin vähintään ensimmäistä satamapakettia koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston sovittelukomitean ehdotuksessa mainittu määräaikajärjestelmä. |
| --- | --- |

2.6

kannattaa lupien voimassaolon mukauttamista tehtyjen investointien kuolettamisaikaan. Lisäksi tulisi luoda mahdollisuuksia luvan pidentämiseksi vasta luvan voimassaolon aikana tehtyjen pitkän aikavälin investointien tapauksessa. Komitea suosittelee, että direktiiviin sisällytettäisiin vähintään ensimmäistä satamapakettia koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston sovittelukomitean ehdotuksessa mainittu määräaikajärjestelmä.

| 2.7 | ehdottaa, että kattava lupavelvoite korvataan lupavelvoitteella, joka pätee ainoastaan rajoittamista vaativassa tilanteessa. Näin voitaisiin säästää huomattavasti resursseja. |
| --- | --- |

2.7

ehdottaa, että kattava lupavelvoite korvataan lupavelvoitteella, joka pätee ainoastaan rajoittamista vaativassa tilanteessa. Näin voitaisiin säästää huomattavasti resursseja.

| 2.8 | pitää tarpeellisena rajoittaa omahuolinta pelkästään aluksen omaan miehistöön. Sosiaalialan sääntöjen laiminlyönnin välttämiseksi ja turvallisuussyistä jäsenvaltioiden tulisi pystyä rajoittamaan omahuolinta sellaisiin satamien käyttäjiin, joiden alukset purjehtivat EU:n jäsenvaltion lipun alla. |
| --- | --- |

2.8

pitää tarpeellisena rajoittaa omahuolinta pelkästään aluksen omaan miehistöön. Sosiaalialan sääntöjen laiminlyönnin välttämiseksi ja turvallisuussyistä jäsenvaltioiden tulisi pystyä rajoittamaan omahuolinta sellaisiin satamien käyttäjiin, joiden alukset purjehtivat EU:n jäsenvaltion lipun alla.

| 2.9 | katsoo, että direktiivin soveltamisaluetta tulisi laajentaa koskemaan myös vesiväyliä satamaan ja satamasta. Samoin sen tulisi käsittää myös meriliikenteelle avoimet joet ja kanavat vaikka ne eivät toimikaan pelkästään satamien sisääntuloväylinä. Tämän ehdotuksen tiukkana ehtona on kuitenkin, että alueiden komitean muut suositukset otetaan huomioon. Soveltamisalueen laajentaminen ilman muiden suositusten huomioon ottamista pahentaisi edellä kuvailtuja ongelmia entisestään. |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että direktiivin soveltamisaluetta tulisi laajentaa koskemaan myös vesiväyliä satamaan ja satamasta. Samoin sen tulisi käsittää myös meriliikenteelle avoimet joet ja kanavat vaikka ne eivät toimikaan pelkästään satamien sisääntuloväylinä. Tämän ehdotuksen tiukkana ehtona on kuitenkin, että alueiden komitean muut suositukset otetaan huomioon. Soveltamisalueen laajentaminen ilman muiden suositusten huomioon ottamista pahentaisi edellä kuvailtuja ongelmia entisestään.

| 2.10 | kannattaa painokkaasti komission aikomusta laatia satamia koskevat selkeät tukisuuntaviivat. |
| --- | --- |

2.10

kannattaa painokkaasti komission aikomusta laatia satamia koskevat selkeät tukisuuntaviivat.

| 2.11 | katsoo, että EU:n satamien suorituskyvyn kasvu ja kilpailun tehostaminen voidaan saavuttaa ainoastaan, jos alueiden komitean suositukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

2.11

katsoo, että EU:n satamien suorituskyvyn kasvu ja kilpailun tehostaminen voidaan saavuttaa ainoastaan, jos alueiden komitean suositukset otetaan huomioon.

II   Valkoinen kirja EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksesta

3.   Yleistä

ALUEIDEN KOMITEA

| 3.1 | pitää erittäin tervetulleena komission pyrkimystä tarkistaa EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annettu asetus (ETY) N:o 4056/86 ja hyödyntää tässä merenkulkuyritysten ja niiden järjestöjen asiantuntemusta. |
| --- | --- |

3.1

pitää erittäin tervetulleena komission pyrkimystä tarkistaa EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikenteeseen annettu asetus (ETY) N:o 4056/86 ja hyödyntää tässä merenkulkuyritysten ja niiden järjestöjen asiantuntemusta.

| 3.2 | yhtyy komission käsitykseen siitä, että tulevan säännöksen on viimeistään siirtymäkauden loppumisen jälkeen täytettävä poikkeuksetta perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määritellyt edellytykset. |
| --- | --- |

3.2

yhtyy komission käsitykseen siitä, että tulevan säännöksen on viimeistään siirtymäkauden loppumisen jälkeen täytettävä poikkeuksetta perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määritellyt edellytykset.

| 3.3 | kannattaa varauksettomasti komission aikomusta poistaa täysin hintojen ja määrien vahvistamista ja muita kilpailua rajoittavia sopimuksia koskevat poikkeusjärjestelyt. |
| --- | --- |

3.3

kannattaa varauksettomasti komission aikomusta poistaa täysin hintojen ja määrien vahvistamista ja muita kilpailua rajoittavia sopimuksia koskevat poikkeusjärjestelyt.

| 3.4 | yhtyy komission näkemykseen, että asetuksen 1/2003 sisältämät kabotaasipalveluita ja hakurahtiliikennettä koskevat kilpailuoikeudelliset poikkeukset voidaan poistaa, koska niiden säilyttämiselle ei ole olemassa todellisia perusteita. Poikkeusjärjestelyiden poistamisen puolesta puhuu myös, että näin estetään jo aikaisessa vaiheessa mahdollinen, vaikkakaan ei kovin todennäköinen, eurooppalaisten palveluntarjoajien eriarvoinen kilpailuoikeudellinen kohtelu. |
| --- | --- |

3.4

yhtyy komission näkemykseen, että asetuksen 1/2003 sisältämät kabotaasipalveluita ja hakurahtiliikennettä koskevat kilpailuoikeudelliset poikkeukset voidaan poistaa, koska niiden säilyttämiselle ei ole olemassa todellisia perusteita. Poikkeusjärjestelyiden poistamisen puolesta puhuu myös, että näin estetään jo aikaisessa vaiheessa mahdollinen, vaikkakaan ei kovin todennäköinen, eurooppalaisten palveluntarjoajien eriarvoinen kilpailuoikeudellinen kohtelu.

| 3.5 | pitää tervetulleena, että komission valkoisessa kirjassa käsitellään perusteellisesti voimassa olevien säännösten yhteensopivuutta EU:n kilpailuoikeuden kanssa. Komitean mielestä vaikuttaa kuitenkin siltä, että vaikka nykyiset säännökset todennäköisesti eivät enää olekaan yhdenmukaisia perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan kanssa, voisi kuitenkin olla järkevää hankkia komission asiaa koskeville päätelmille vielä vankempi tietopohja. Näin komissio voisi sekä vastata merenkulkuyritysten esittämiin huoliin että noudattaa perustamissopimuksen 253 artiklan vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.5

pitää tervetulleena, että komission valkoisessa kirjassa käsitellään perusteellisesti voimassa olevien säännösten yhteensopivuutta EU:n kilpailuoikeuden kanssa. Komitean mielestä vaikuttaa kuitenkin siltä, että vaikka nykyiset säännökset todennäköisesti eivät enää olekaan yhdenmukaisia perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan kanssa, voisi kuitenkin olla järkevää hankkia komission asiaa koskeville päätelmille vielä vankempi tietopohja. Näin komissio voisi sekä vastata merenkulkuyritysten esittämiin huoliin että noudattaa perustamissopimuksen 253 artiklan vaatimuksia.

| 3.6 | katsoo, että on tarpeen laatia vielä laaja vaikutusanalyysi. Komitea odottaa kuitenkin luottavaisena, että ajatus otetaan huomioon viimeistään silloin, kun konkreettisia säännösehdotuksia ryhdytään muotoilemaan. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää vaikutuksiin, jotka koskevat kauppavirtoja, investointeja, markkinaosuuksia ja kuluttajahintoja. Komitea ei hyväksy varauksettomasti perustelua, jonka mukaan analyysiä vaikeuttaa se tosiasia, että linjakonferenssien monivuotisen olemassaolon vuoksi ei ole olemassa tietoja kilpailuolosuhteissa toimivista markkinoista. Kyse on ongelmasta, joka on ratkaistava jokaisen aiemmin tiukasti säännellyn sektorin vapauttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.6

katsoo, että on tarpeen laatia vielä laaja vaikutusanalyysi. Komitea odottaa kuitenkin luottavaisena, että ajatus otetaan huomioon viimeistään silloin, kun konkreettisia säännösehdotuksia ryhdytään muotoilemaan. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää vaikutuksiin, jotka koskevat kauppavirtoja, investointeja, markkinaosuuksia ja kuluttajahintoja. Komitea ei hyväksy varauksettomasti perustelua, jonka mukaan analyysiä vaikeuttaa se tosiasia, että linjakonferenssien monivuotisen olemassaolon vuoksi ei ole olemassa tietoja kilpailuolosuhteissa toimivista markkinoista. Kyse on ongelmasta, joka on ratkaistava jokaisen aiemmin tiukasti säännellyn sektorin vapauttamisen yhteydessä.

| 3.7 | pohtii erityisesti, että mahdollisten muutosten yhteydessä saattaisi olla aiheellista kiinnittää enemmän huomiota myös työllisyyspoliittisiin näkökohtiin, sillä myös komission mukaan odotettavissa on markkinoiden vahvempi keskittyminen ja näin ollen innovaatioiden huomattava lisääntyminen. Tällainen kehitys olisi tutkimus- ja teollisuuspoliittiselta kannalta tervetullut, mutta voisi vaikuttaa kielteisesti yritysten työllistämispotentiaaliin. |
| --- | --- |

3.7

pohtii erityisesti, että mahdollisten muutosten yhteydessä saattaisi olla aiheellista kiinnittää enemmän huomiota myös työllisyyspoliittisiin näkökohtiin, sillä myös komission mukaan odotettavissa on markkinoiden vahvempi keskittyminen ja näin ollen innovaatioiden huomattava lisääntyminen. Tällainen kehitys olisi tutkimus- ja teollisuuspoliittiselta kannalta tervetullut, mutta voisi vaikuttaa kielteisesti yritysten työllistämispotentiaaliin.

| 3.8 | katsoo, että European Liner Affairs Associationin (ELAA) ehdotusta mahdollistaa edelleen tiettyjen tunnistamattomien tietojen viivästetty ja syrjimätön vaihto tulisi tarkastella suopeasti. Vapaasti saatavilla olevat markkinatiedot voivat lisätä avoimuutta ja edistää näin ollen myös kilpailua. Kaikkien markkinatoimijoiden saatavilla oleva hintaindeksi olisi oleellinen osa järjestelmää, ja sille voitaisiin siirtää olemassa olevien konferenssitariffien viitearvotehtävä. Tässä yhteydessä on kuitenkin välttämättä varmistettava tehokas valvonta ja huolehdittava siitä, että kyse on pelkästään tietojen vaihtamisesta. |
| --- | --- |

3.8

katsoo, että European Liner Affairs Associationin (ELAA) ehdotusta mahdollistaa edelleen tiettyjen tunnistamattomien tietojen viivästetty ja syrjimätön vaihto tulisi tarkastella suopeasti. Vapaasti saatavilla olevat markkinatiedot voivat lisätä avoimuutta ja edistää näin ollen myös kilpailua. Kaikkien markkinatoimijoiden saatavilla oleva hintaindeksi olisi oleellinen osa järjestelmää, ja sille voitaisiin siirtää olemassa olevien konferenssitariffien viitearvotehtävä. Tässä yhteydessä on kuitenkin välttämättä varmistettava tehokas valvonta ja huolehdittava siitä, että kyse on pelkästään tietojen vaihtamisesta.

| 3.9 | korostaa, että sen lisäksi, että pohditaan tiettyjen säännösten säilyttämistä (mahdollisesti muutetussa muodossa), on ensisijaisesti varmistettava, että EU:ssa sijaitsevien ja sen markkinoilla toimivien yritysten tarpeet otetaan huomioon asianmukaisilla ja eriytetyillä siirtymäjärjestelyillä. Siirtymäjärjestelyissä tulisi ottaa ensisijaisesti huomioon kattavan vaikutusanalyysin tulokset. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että asetus 4056/86 on alusta lähtien ollut pelkästään meriliikennettä koskeva ehdoton poikkeus EU:n kilpailupolitiikasta. Sektorin kannalta on siis aina ollut selvää, että säännöstä saatettaisiin myöhemmin tarkistaa. Oikeutta voimassaolevien säännösten säilyttämiseen tai siirtymäaikojen soveltamiseen ei näin ollen voida perustella ainoastaan oikeusvarmuudella ja luottamuksensuojalla. Kuitenkin säädöksiä laatiessa tulisi ottaa huomioon, että konferenssijärjestelmä on ollut vuosikymmeniä käytössä, että sen käytännöt ovat juurtuneet syvälle ja että kauppasuhteet on solmittu näiden konferenssien pohjalta. |
| --- | --- |

3.9

korostaa, että sen lisäksi, että pohditaan tiettyjen säännösten säilyttämistä (mahdollisesti muutetussa muodossa), on ensisijaisesti varmistettava, että EU:ssa sijaitsevien ja sen markkinoilla toimivien yritysten tarpeet otetaan huomioon asianmukaisilla ja eriytetyillä siirtymäjärjestelyillä. Siirtymäjärjestelyissä tulisi ottaa ensisijaisesti huomioon kattavan vaikutusanalyysin tulokset. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että asetus 4056/86 on alusta lähtien ollut pelkästään meriliikennettä koskeva ehdoton poikkeus EU:n kilpailupolitiikasta. Sektorin kannalta on siis aina ollut selvää, että säännöstä saatettaisiin myöhemmin tarkistaa. Oikeutta voimassaolevien säännösten säilyttämiseen tai siirtymäaikojen soveltamiseen ei näin ollen voida perustella ainoastaan oikeusvarmuudella ja luottamuksensuojalla. Kuitenkin säädöksiä laatiessa tulisi ottaa huomioon, että konferenssijärjestelmä on ollut vuosikymmeniä käytössä, että sen käytännöt ovat juurtuneet syvälle ja että kauppasuhteet on solmittu näiden konferenssien pohjalta.

| 3.10 | vastustaa asetuksen 4056/86 2 artiklan, sisältämien, teknisten sopimusten sallimista koskevien säännösten, poistamista. Komission mukaan ongelmana on, että kyse on pelkästään ilmoitusluonteisesta säädöksestä, joka luo sekaannusta ja jota varustamot tulkitsevat liian laajasti. Artiklan poistaminen ei suinkaan poistaisi tätä ongelmaa, sillä tekniset sopimukset olisivat sallittuja myös ilman nimenomaista lainsäädäntöä. Mikäli asia jäisi täysin sääntelemättä, rajoittamisongelmat pahenisivat entisestään. Komitean mielestä säännös, jossa sallitut sopimukset määritellään selkeästi, voi ylläpitää oikeusvarmuutta ja toimia ohjenuorana. Tämä edellyttää kuitenkin myös 2 artiklan tai vastaavan tulevan normin mukauttamista, mikäli nykyiset säännökset osoittautuvat tarkoituksettomiksi EU:n tulevia kilpailusääntöjä muotoiltaessa. Tulevat säännökset voitaisiin sisällyttää konsortioiden ryhmäpoikkeusta koskevaan asetukseen (823/2000). |
| --- | --- |

3.10

vastustaa asetuksen 4056/86 2 artiklan, sisältämien, teknisten sopimusten sallimista koskevien säännösten, poistamista. Komission mukaan ongelmana on, että kyse on pelkästään ilmoitusluonteisesta säädöksestä, joka luo sekaannusta ja jota varustamot tulkitsevat liian laajasti. Artiklan poistaminen ei suinkaan poistaisi tätä ongelmaa, sillä tekniset sopimukset olisivat sallittuja myös ilman nimenomaista lainsäädäntöä. Mikäli asia jäisi täysin sääntelemättä, rajoittamisongelmat pahenisivat entisestään. Komitean mielestä säännös, jossa sallitut sopimukset määritellään selkeästi, voi ylläpitää oikeusvarmuutta ja toimia ohjenuorana. Tämä edellyttää kuitenkin myös 2 artiklan tai vastaavan tulevan normin mukauttamista, mikäli nykyiset säännökset osoittautuvat tarkoituksettomiksi EU:n tulevia kilpailusääntöjä muotoiltaessa. Tulevat säännökset voitaisiin sisällyttää konsortioiden ryhmäpoikkeusta koskevaan asetukseen (823/2000).

| 3.11 | katsoo, että oikeudellisten puitteiden maailmanlaajuinen yhdenmukaistaminen on kilpailu- ja myös teollisuuspoliittisista syistä toivottava, etenkin kun EU:n markkinat on nyt tarkoitus vapauttaa ja muut merenkulkuvaltiot säätelevät kilpailua markkinoillaan osittain tiukemmin kuin voimassa olevalla EU:n lainsäädännöllä säädellään EU:n markkinoita. |
| --- | --- |

3.11

katsoo, että oikeudellisten puitteiden maailmanlaajuinen yhdenmukaistaminen on kilpailu- ja myös teollisuuspoliittisista syistä toivottava, etenkin kun EU:n markkinat on nyt tarkoitus vapauttaa ja muut merenkulkuvaltiot säätelevät kilpailua markkinoillaan osittain tiukemmin kuin voimassa olevalla EU:n lainsäädännöllä säädellään EU:n markkinoita.

| 3.12 | huomauttaa, että valkoisessa kirjassa ei ole käsitelty riittävästi asetuksen 4056/86 poistamisen tai muuttamisen vaikutuksia voimassaolevaan kansainväliseen oikeuteen eikä mahdollisten oikeudellisten ristiriitojen ratkaisua. |
| --- | --- |

3.12

huomauttaa, että valkoisessa kirjassa ei ole käsitelty riittävästi asetuksen 4056/86 poistamisen tai muuttamisen vaikutuksia voimassaolevaan kansainväliseen oikeuteen eikä mahdollisten oikeudellisten ristiriitojen ratkaisua.

| 3.13 | pitää tarpeellisena vielä harkita ehdotettua asetuksen 4056/86 9 artiklan poistamista. Artiklan mukaan EU:n ja kolmansien valtioiden välisten oikeudellisten ristiriitojen tapauksessa olisi mahdollista käydä neuvotteluja. Kyseistä säännöstä ei vielä ole käytetty, mutta sille voisi syntyä tarvetta, jos meriliikennettä koskevaa nykyistä kilpailuoikeutta suunnitelmien mukaan tarkistettaisiin perusteellisesti. Lisäksi neuvottelun tarvetta voi syntyä paitsi sellaisessa tapauksessa, jossa toinen oikeusjärjestelmä vaatii jotain minkä toinen oikeusjärjestelmä kieltää, myös siinä tapauksessa, että toinen oikeusjärjestelmä pelkästään sallii jotain minkä toinen oikeusjärjestelmä kieltää. |
| --- | --- |

3.13

pitää tarpeellisena vielä harkita ehdotettua asetuksen 4056/86 9 artiklan poistamista. Artiklan mukaan EU:n ja kolmansien valtioiden välisten oikeudellisten ristiriitojen tapauksessa olisi mahdollista käydä neuvotteluja. Kyseistä säännöstä ei vielä ole käytetty, mutta sille voisi syntyä tarvetta, jos meriliikennettä koskevaa nykyistä kilpailuoikeutta suunnitelmien mukaan tarkistettaisiin perusteellisesti. Lisäksi neuvottelun tarvetta voi syntyä paitsi sellaisessa tapauksessa, jossa toinen oikeusjärjestelmä vaatii jotain minkä toinen oikeusjärjestelmä kieltää, myös siinä tapauksessa, että toinen oikeusjärjestelmä pelkästään sallii jotain minkä toinen oikeusjärjestelmä kieltää.

4.   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 4.1 | vetoaa merenkulkualan yrityksiin ja järjestöihin, jotta nämä eivät torjuisi kilpailun lisäämisen tuomia kansantaloudellisia ja yleisiä etuja. |
| --- | --- |

4.1

vetoaa merenkulkualan yrityksiin ja järjestöihin, jotta nämä eivät torjuisi kilpailun lisäämisen tuomia kansantaloudellisia ja yleisiä etuja.

| 4.2 | katsoo, että jatkotoimien sisältöä ja aikataulua on mukautettava siten, että merenkulkuyritysten ja niiden järjestöjen näkökantoja voidaan käsitellä huolellisesti. Näkökantojen mahdollinen huomioonottaminen tai hylkääminen on selvitettävä yksityiskohtaisesti. Vain näin voidaan luoda kestävä, oikeusvarmuutta tarjoava ja mahdollisimman laajasti hyväksytty kilpailujärjestelmä meriliikenteelle. |
| --- | --- |

4.2

katsoo, että jatkotoimien sisältöä ja aikataulua on mukautettava siten, että merenkulkuyritysten ja niiden järjestöjen näkökantoja voidaan käsitellä huolellisesti. Näkökantojen mahdollinen huomioonottaminen tai hylkääminen on selvitettävä yksityiskohtaisesti. Vain näin voidaan luoda kestävä, oikeusvarmuutta tarjoava ja mahdollisimman laajasti hyväksytty kilpailujärjestelmä meriliikenteelle.

| 4.3 | pitää suotavana laatia mahdollisuuksien mukaan kattava vaikutusanalyysi, jossa tarkastellaan lähemmin kauppavirtoja, investointeja, markkinaosuuksia ja kuluttajahintoja. Komitea suosittelee, että vapauttamisen vaikutusten tarkastelussa otetaan erityisesti huomioon työllisyys- ja sosiaalipoliittiset näkökohdat. |
| --- | --- |

4.3

pitää suotavana laatia mahdollisuuksien mukaan kattava vaikutusanalyysi, jossa tarkastellaan lähemmin kauppavirtoja, investointeja, markkinaosuuksia ja kuluttajahintoja. Komitea suosittelee, että vapauttamisen vaikutusten tarkastelussa otetaan erityisesti huomioon työllisyys- ja sosiaalipoliittiset näkökohdat.

| 4.4 | pitää ELAA:n ehdotusta kestävänä pohjana tulevalle säädökselle. Tässä yhteydessä komitea pitää tehokkaan valvonnan takaamiseksi ehdottoman tarpeellisena, että komissio osallistuu henkilöstö- ja organisaatiotasolla ELAA:n ehdottamaan elimeen, jonka tehtävänä on tietojen hankkiminen, tunnistamattomaksi tekeminen ja siirtäminen. Komitean mielestä tulisi lisäksi pohtia mahdollisuutta ohjata kaikki tietovirrat myös komission tai sen nimeämän seurantatahon kautta tai jopa sijoittaa elin suoraan komission yhteyteen. Tämä antaisi komissiolle mahdollisuuden analysoida perusteellisesti tiedonvaihdon vaikutuksia markkinoihin ja niillä vallitsevaan kilpailuun. Koska luotettavia tuloksia on odotettavissa vasta pitemmän ajan jälkeen, olisi aiheellista hyväksyä määräaikainen koesäädös, jonka voimassaoloa voitaisiin tarvittaessa pidentää. |
| --- | --- |

4.4

pitää ELAA:n ehdotusta kestävänä pohjana tulevalle säädökselle. Tässä yhteydessä komitea pitää tehokkaan valvonnan takaamiseksi ehdottoman tarpeellisena, että komissio osallistuu henkilöstö- ja organisaatiotasolla ELAA:n ehdottamaan elimeen, jonka tehtävänä on tietojen hankkiminen, tunnistamattomaksi tekeminen ja siirtäminen. Komitean mielestä tulisi lisäksi pohtia mahdollisuutta ohjata kaikki tietovirrat myös komission tai sen nimeämän seurantatahon kautta tai jopa sijoittaa elin suoraan komission yhteyteen. Tämä antaisi komissiolle mahdollisuuden analysoida perusteellisesti tiedonvaihdon vaikutuksia markkinoihin ja niillä vallitsevaan kilpailuun. Koska luotettavia tuloksia on odotettavissa vasta pitemmän ajan jälkeen, olisi aiheellista hyväksyä määräaikainen koesäädös, jonka voimassaoloa voitaisiin tarvittaessa pidentää.

| 4.5 | pitää tarpeellisena tutkia, voidaanko siirtymäjärjestelyissä ottaa huomioon kuolettamisaikoja tai sitä, kuinka pitkään asianomaisilla varustajilla todennäköisesti menisi, kunnes ne pystyisivät sopeutumaan uusiin olosuhteisiin mukauttamalla omistamiensa ja/tai pitkä- tai lyhytaikaisesti vuokraamiensa alusten valikoimaa. |
| --- | --- |

4.5

pitää tarpeellisena tutkia, voidaanko siirtymäjärjestelyissä ottaa huomioon kuolettamisaikoja tai sitä, kuinka pitkään asianomaisilla varustajilla todennäköisesti menisi, kunnes ne pystyisivät sopeutumaan uusiin olosuhteisiin mukauttamalla omistamiensa ja/tai pitkä- tai lyhytaikaisesti vuokraamiensa alusten valikoimaa.

| 4.6 | pitää suotavana tarkastella, voidaanko siirtymäkausien pituus mahdollisesti määritellä maantieteellisten näkökohtien mukaan eli sopeuttaa ne alueellisilla markkinoilla vallitseviin olosuhteisiin. Tässä tapauksessa Itämeren alueen siirtymäaika voisi olla lyhyt, koska siellä toimii ainoastaan muutamia linjakonferensseja, kun taas Atlantin ylittävillä reiteillä se voisi olla pitempi, koska siellä linjakonferensseja on huomattavan paljon. |
| --- | --- |

4.6

pitää suotavana tarkastella, voidaanko siirtymäkausien pituus mahdollisesti määritellä maantieteellisten näkökohtien mukaan eli sopeuttaa ne alueellisilla markkinoilla vallitseviin olosuhteisiin. Tässä tapauksessa Itämeren alueen siirtymäaika voisi olla lyhyt, koska siellä toimii ainoastaan muutamia linjakonferensseja, kun taas Atlantin ylittävillä reiteillä se voisi olla pitempi, koska siellä linjakonferensseja on huomattavan paljon.

| 4.7 | huomauttaa, että siirtymäkausien käyttöönotossa ja niiden pituuden määrittelyssä voitaisiin ottaa huomioon myös markkinaosuuden kynnysarvoja. |
| --- | --- |

4.7

huomauttaa, että siirtymäkausien käyttöönotossa ja niiden pituuden määrittelyssä voitaisiin ottaa huomioon myös markkinaosuuden kynnysarvoja.

| 4.8 | katsoo, että asetuksen 4056/86 2 artiklaan liittyviä epävarmuuksia ei tulisi käyttää perustana sen sisältämien säännösten poistamiseksi, vaan artiklan sisältöä tulisi pelkästään tarkistaa asetusten 4056/86 ja 823/2000 valossa: ensiksi tulisi varmistaa yhteensopivuus perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja johdonmukaisuus EU:n tulevien kilpailusääntöjen kanssa, ja toiseksi olisi aiheellista konkretisoida niitä säännöksen kohtia, jotka meriliikennealan toimijat saattavat komission mielestä tulkita liian väljästi tai joiden kohdalla tällaista väljää tulkintaa on jo tapahtunut. Jos asianomaiset yritykset haluavat, että 2 artiklan säännökset säilytetään, olisi suositeltavaa, että ne tekevät asiasta omaehtoisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

4.8

katsoo, että asetuksen 4056/86 2 artiklaan liittyviä epävarmuuksia ei tulisi käyttää perustana sen sisältämien säännösten poistamiseksi, vaan artiklan sisältöä tulisi pelkästään tarkistaa asetusten 4056/86 ja 823/2000 valossa: ensiksi tulisi varmistaa yhteensopivuus perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja johdonmukaisuus EU:n tulevien kilpailusääntöjen kanssa, ja toiseksi olisi aiheellista konkretisoida niitä säännöksen kohtia, jotka meriliikennealan toimijat saattavat komission mielestä tulkita liian väljästi tai joiden kohdalla tällaista väljää tulkintaa on jo tapahtunut. Jos asianomaiset yritykset haluavat, että 2 artiklan säännökset säilytetään, olisi suositeltavaa, että ne tekevät asiasta omaehtoisia ehdotuksia.

| 4.9 | katsoo lisäksi, että sekä kahden- ja monenkeskisellä toimintatasolla että nykyisten kansainvälisten järjestöjen puitteissa tehtävässä yhteistyössä olisi pyrittävä entistä enemmän maailmanlaajuisesti yhdenmukaisempiin ja näin ollen tasapuolisempiin kilpailuolosuhteisiin. Tässä yhteydessä tulisi myös tarkastaa, voidaanko muiden valtioiden säädöksiä käyttää esimerkkinä EU:n toimille, ja jos voidaan, niin missä määrin. |
| --- | --- |

4.9

katsoo lisäksi, että sekä kahden- ja monenkeskisellä toimintatasolla että nykyisten kansainvälisten järjestöjen puitteissa tehtävässä yhteistyössä olisi pyrittävä entistä enemmän maailmanlaajuisesti yhdenmukaisempiin ja näin ollen tasapuolisempiin kilpailuolosuhteisiin. Tässä yhteydessä tulisi myös tarkastaa, voidaanko muiden valtioiden säädöksiä käyttää esimerkkinä EU:n toimille, ja jos voidaan, niin missä määrin.

| 4.10 | suosittelee, että asetuksen 4056/86 9 artikla säilytetään ainakin useamman vuoden voimassa olevan ja mahdollisesti jatkettavan säännöksen muodossa. |
| --- | --- |

4.10

suosittelee, että asetuksen 4056/86 9 artikla säilytetään ainakin useamman vuoden voimassa olevan ja mahdollisesti jatkettavan säännöksen muodossa.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 19, 22.1.2002, s. 3.

1

(2)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 26.

2

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/46

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta”

(2005/C 231/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta” (KOM(2004) 508 lopullinen),

ottaa huomioon komission 16. heinäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 3. marraskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston marraskuussa 2004 julkaiseman, päätöksentekijöille ja käytännön maahanmuuttajatyötä tekeville suunnatun maahanmuuttajien kotouttamista käsittelevän käsikirjan ”Handbook on Integration”.

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2002 hyväksymänsä lausunnon maahanmuuttopolitiikasta (komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille laitonta maahanmuuttoa koskevasta yhteisestä politiikasta, KOM(2001) 672 lopullinen) ja turvapaikkapolitiikasta (ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta, KOM(2001) 510 lopullinen — 2001/0207 CNS) (CdR 93/2002 fin) (1),

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2002 hyväksymänsä lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttamista koskevasta yhteisön politiikasta” (KOM(2002) 175 lopullinen) (CdR 242/2002 fin) (2),

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2002 hyväksymänsä lausunnon aiheesta ”Muutettu ehdotus: neuvoston direktiivi oikeudesta perheenyhdistämiseen” (KOM(2002) 225 lopullinen — 1999/0258 CNS) (CdR 243/2002 fin) (3),

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2003 hyväksymänsä lausunnon aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten” (KOM(2002) 548 lopullinen — 2002/0242 CNS) (CdR 2/2003 fin) (4),

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2004 hyväksymänsä lausunnon aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” (KOM(2003) 336 lopullinen) (CdR 223/2003 fin),

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2004 hyväksytyn lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksesta direktiiviksi ja kahdesta ehdotuksesta suositukseksi kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten” (KOM(2004) 178 lopullinen — 2004/0061 CNS — 2004/0062 CNS — 2004/0063 CNS), (CdR 168/2004 fin),

ottaa huomioon ”ulkosuhteet” -valiokuntansa joulukuun 3. päivänä 2004 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 339/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli kaupunginvaltuutettu Aldo Iskra (SE/PPE),

katsoo, että ensimmäisessä vuosiraportissa esitetään katsaus muuttoliikkeen kehittymiseen Euroopassa, analysoidaan ja käsitellään maahanmuutossa tapahtuneita muutoksia ja kuvataan maahanmuuttajien maahanpääsyä ja kotouttamista koskevia toimia kansallisella ja Euroopan tasolla,

katsoo, että raportti on uusi väline, jonka avulla tarkastellaan yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehitystä,

katsoo, että työikäisen väestön ikääntyessä ja vähetessä maahanmuuttovirtojen lisääntyminen on todennäköistä ja yhä tarpeellisempaa laajentuneen EU:n tarpeiden täyttämiseksi,

katsoo, että Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti tarvetta kehittää yhteinen eurooppalainen kehys valtiollisten politiikkojen kehittämiselle ja suunnitteli yhteisten perusperiaatteiden määrittelemistä kehyksen laatimisen käynnistämiseksi,

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | on tyytyväinen komission ensimmäiseen vuosiraporttiin muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta. Se on tärkeä perusta siirtolaisten kotouttamisen kokonaisstrategian kehittämiselle uudessa, laajentuneessa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen komission ensimmäiseen vuosiraporttiin muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta. Se on tärkeä perusta siirtolaisten kotouttamisen kokonaisstrategian kehittämiselle uudessa, laajentuneessa Euroopan unionissa.

| 1.2 | myöntää maailman muuttoliikkeen arvon ja laajuuden sekä sen merkityksen varsinkin paikallisyhteisöjen moninaisuudelle ja kehitykselle. AK on täysin samaa mieltä siitä, että on tarpeen yhteensovittaa siirtolais-, pakolais- ja kotouttamispolitiikka Euroopan unionissa. Se on entistäkin tärkeämpää laajentuneessa unionissa. |
| --- | --- |

1.2

myöntää maailman muuttoliikkeen arvon ja laajuuden sekä sen merkityksen varsinkin paikallisyhteisöjen moninaisuudelle ja kehitykselle. AK on täysin samaa mieltä siitä, että on tarpeen yhteensovittaa siirtolais-, pakolais- ja kotouttamispolitiikka Euroopan unionissa. Se on entistäkin tärkeämpää laajentuneessa unionissa.

| 1.3 | korostaa, että jäsenvaltiotaso vastaa lainsäädännön täytäntöönpanosta, kun taas maahanmuuttajien vastaanottamisen, oleskelun ja kotouttamisen järjestäminen kuuluu alue- ja paikallistasolle. AK korostaa siksi erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia, sillä niiden vastuu muun muassa suunnittelusta, asunnoista, koulutuksesta ja työmarkkinoista vaikuttaa suoraan kotoutumiseen ja voi edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalista osallisuutta ja yhteiskunnan kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.3

korostaa, että jäsenvaltiotaso vastaa lainsäädännön täytäntöönpanosta, kun taas maahanmuuttajien vastaanottamisen, oleskelun ja kotouttamisen järjestäminen kuuluu alue- ja paikallistasolle. AK korostaa siksi erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia, sillä niiden vastuu muun muassa suunnittelusta, asunnoista, koulutuksesta ja työmarkkinoista vaikuttaa suoraan kotoutumiseen ja voi edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalista osallisuutta ja yhteiskunnan kestävää kehitystä.

| 1.4 | panee merkille, että raportissa keskitytään maahanmuuttopolitiikkojen kehitykseen jäsenvaltio- ja EU-tasolla. Kotouttamisen epäonnistuminen Euroopan unionissa johtuu osaksi siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät osallistu toimintalinjojen muotoiluun. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä oleva vastuutaso, mutta täytäntöönpanon seurauksia paikallistasolla ei useimmiten oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.4

panee merkille, että raportissa keskitytään maahanmuuttopolitiikkojen kehitykseen jäsenvaltio- ja EU-tasolla. Kotouttamisen epäonnistuminen Euroopan unionissa johtuu osaksi siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät osallistu toimintalinjojen muotoiluun. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä oleva vastuutaso, mutta täytäntöönpanon seurauksia paikallistasolla ei useimmiten oteta huomioon.

| 1.5 | pahoittelee sitä, että ennen raportin laatimista ei paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tehty yhteistyötä tietojenkeruussa eikä selvitystyössä. Jäsenvaltioissa on ryhdytty erilaisiin toimiin nyky-yhteiskunnan moninaisuuden lisääntymisen haasteisiin vastaamiseksi. Saadut kokemukset, sekä myönteiset että kielteiset, ovat erityisen tärkeitä nyt, kun siirtolaisvirrat ovat yhä monimuotoisempia ja maailmanlaajuisempia. Lisäksi jäsenvaltiot vastaanottavat maahanmuuttajia ja pakolaisia yhä useammista maista, eikä vain sellaisista, joiden kanssa niillä on ollut kauppasuhteita tai historiallisia tai kulttuurisia siteitä. |
| --- | --- |

1.5

pahoittelee sitä, että ennen raportin laatimista ei paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tehty yhteistyötä tietojenkeruussa eikä selvitystyössä. Jäsenvaltioissa on ryhdytty erilaisiin toimiin nyky-yhteiskunnan moninaisuuden lisääntymisen haasteisiin vastaamiseksi. Saadut kokemukset, sekä myönteiset että kielteiset, ovat erityisen tärkeitä nyt, kun siirtolaisvirrat ovat yhä monimuotoisempia ja maailmanlaajuisempia. Lisäksi jäsenvaltiot vastaanottavat maahanmuuttajia ja pakolaisia yhä useammista maista, eikä vain sellaisista, joiden kanssa niillä on ollut kauppasuhteita tai historiallisia tai kulttuurisia siteitä.

| 1.6 | muistuttaa, että kotouttamiskysymykset tulee sisällyttää kaikkiin politiikanaloihin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi. Unionin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan on oltava sopusoinnussa EU:n yleisten sosiaali-, talous-, ulko- ja kehityspoliittisten tavoitteiden kanssa sekä yhteensopivia eurooppalaisten arvojen kanssa. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa yhtäläiset mahdollisuudet, ihmisoikeudet, ihmisarvo, suvaitsevaisuus, moninaisuuden kunnioittaminen, syrjinnän torjuminen ja yhteiskuntaelämään osallistumisen lisääminen. |
| --- | --- |

1.6

muistuttaa, että kotouttamiskysymykset tulee sisällyttää kaikkiin politiikanaloihin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi. Unionin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan on oltava sopusoinnussa EU:n yleisten sosiaali-, talous-, ulko- ja kehityspoliittisten tavoitteiden kanssa sekä yhteensopivia eurooppalaisten arvojen kanssa. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa yhtäläiset mahdollisuudet, ihmisoikeudet, ihmisarvo, suvaitsevaisuus, moninaisuuden kunnioittaminen, syrjinnän torjuminen ja yhteiskuntaelämään osallistumisen lisääminen.

| 1.7 | korostaa, että kotouttaminen on koko yhteiskunnan vastuulla. Sekä maahanmuuttajien että paikallisväestön on nähtävä vaivaa kestävän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kasvun saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

korostaa, että kotouttaminen on koko yhteiskunnan vastuulla. Sekä maahanmuuttajien että paikallisväestön on nähtävä vaivaa kestävän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kasvun saavuttamiseksi.

| 1.8 | on pahoillaan siitä, että käsillä olevassa raportissa ei ole yksityiskohtaista tietoa kotouttamisesta ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanosta, ja korostaa, että komission tulee edelleen edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa. Euroopan komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston marraskuussa 2004 julkaisema, päätöksentekijöille ja käytännön maahanmuuttajatyötä tekeville suunnattu maahanmuuttajien kotouttamista käsittelevä käsikirja on ensimmäinen rohkaiseva askel tähän suuntaan. Siinä esitetään konkreettisia tietoja kotouttamista koskevista parhaista käytännöistä ja niiden tuloksista. |
| --- | --- |

1.8

on pahoillaan siitä, että käsillä olevassa raportissa ei ole yksityiskohtaista tietoa kotouttamisesta ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanosta, ja korostaa, että komission tulee edelleen edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa. Euroopan komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston marraskuussa 2004 julkaisema, päätöksentekijöille ja käytännön maahanmuuttajatyötä tekeville suunnattu maahanmuuttajien kotouttamista käsittelevä käsikirja on ensimmäinen rohkaiseva askel tähän suuntaan. Siinä esitetään konkreettisia tietoja kotouttamista koskevista parhaista käytännöistä ja niiden tuloksista.

Siirtolaisten tilanne työmarkkinoilla

| 1.9 | myöntää, että työmarkkinakysymyksillä on ratkaiseva merkitys maahanmuuttajien kotouttamisessa, mutta niitä ei voi tarkastella asiayhteydestä erillään, koska kotoutumisaste riippuu myös monista muista tekijöistä, kuten yhteiskunnallisesta taustasta, koulutuksesta ja kielitaidosta sekä osallistumisesta yhteiskuntaelämään. Maahanmuuttajien kotoutumisen onnistuminen edistää sellaisen yhteiskunnan rakentamista, jossa jokaisella on oma paikkansa, ja tämä hyödyttää sekä yksittäisiä ihmisiä että paikallisyhteisöä ja koko yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

1.9

myöntää, että työmarkkinakysymyksillä on ratkaiseva merkitys maahanmuuttajien kotouttamisessa, mutta niitä ei voi tarkastella asiayhteydestä erillään, koska kotoutumisaste riippuu myös monista muista tekijöistä, kuten yhteiskunnallisesta taustasta, koulutuksesta ja kielitaidosta sekä osallistumisesta yhteiskuntaelämään. Maahanmuuttajien kotoutumisen onnistuminen edistää sellaisen yhteiskunnan rakentamista, jossa jokaisella on oma paikkansa, ja tämä hyödyttää sekä yksittäisiä ihmisiä että paikallisyhteisöä ja koko yhteiskuntaa.

| 1.10 | on tyytyväinen siihen, että unionissa arvostetaan yhä enemmän maahanmuuttajien luovuutta ja yrittäjähenkisyyttä. Yrittäjien ja uusien yritysten lisääntyminen on ratkaisevan tärkeää kotouttamisprosessin onnistumiselle sekä tärkeä panos Lissabonin strategian toteuttamiselle. |
| --- | --- |

1.10

on tyytyväinen siihen, että unionissa arvostetaan yhä enemmän maahanmuuttajien luovuutta ja yrittäjähenkisyyttä. Yrittäjien ja uusien yritysten lisääntyminen on ratkaisevan tärkeää kotouttamisprosessin onnistumiselle sekä tärkeä panos Lissabonin strategian toteuttamiselle.

| 1.11 | panee merkille, että työvoimaperusteisen maahanmuuton tarpeen arviointi on raportissa hallitsevassa asemassa. Kuitenkin todetaan, että maahanpääsyn yleisimmät perusteet ovat perheiden yhdistäminen ja humanitaarisen suojelun eri muodot. Sekä taloudellisista että sosiaalisista ja poliittista syistä tarvitaan strategioita työmarkkinoiden ulkopuolella olevaa suurta maahanmuuttajaryhmää varten. Naisten merkitystä kotouttamisen onnistumisessa ei pidä aliarvioida, sillä heidän välityksellään saadaan yleensä suora yhteys perheen lapsiin. |
| --- | --- |

1.11

panee merkille, että työvoimaperusteisen maahanmuuton tarpeen arviointi on raportissa hallitsevassa asemassa. Kuitenkin todetaan, että maahanpääsyn yleisimmät perusteet ovat perheiden yhdistäminen ja humanitaarisen suojelun eri muodot. Sekä taloudellisista että sosiaalisista ja poliittista syistä tarvitaan strategioita työmarkkinoiden ulkopuolella olevaa suurta maahanmuuttajaryhmää varten. Naisten merkitystä kotouttamisen onnistumisessa ei pidä aliarvioida, sillä heidän välityksellään saadaan yleensä suora yhteys perheen lapsiin.

| 1.12 | pahoittelee, että raportissa ei edes mainita niiden melkein 500 000:n turvapaikanhakijan tilannetta, jotka odottavat Euroopan unionissa oleskelulupa- tai vastaavaa päätöstä. Heistä ehdoton valtaosa on laillisten työmarkkinoiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.12

pahoittelee, että raportissa ei edes mainita niiden melkein 500 000:n turvapaikanhakijan tilannetta, jotka odottavat Euroopan unionissa oleskelulupa- tai vastaavaa päätöstä. Heistä ehdoton valtaosa on laillisten työmarkkinoiden ulkopuolella.

| 1.13 | korostaa, että olisi täsmennettävä väitettä, jonka mukaan unionin kansalaiset ovat saavuttaneet työllisyyden korkean tason, koska paikalliset ja alueelliset erot ovat valtavia. Voidaan puhua unionin hyvästä keskimääräisestä työllisyystilanteesta, mutta samalla on myönnettävä, että työpaikkojen paikallinen ja alueellinen jakautuminen on epätasainen. |
| --- | --- |

1.13

korostaa, että olisi täsmennettävä väitettä, jonka mukaan unionin kansalaiset ovat saavuttaneet työllisyyden korkean tason, koska paikalliset ja alueelliset erot ovat valtavia. Voidaan puhua unionin hyvästä keskimääräisestä työllisyystilanteesta, mutta samalla on myönnettävä, että työpaikkojen paikallinen ja alueellinen jakautuminen on epätasainen.

| 1.14 | korostaa, että kansallisella tasolla ja paikallistasolla keskitytään vastakkaisiin seikkoihin: kansallisella tasolla huomiota kiinnitetään siirtotyöläisiin, kun taas paikallistasolla pyritään torjumaan syrjäytymistä, vieraantumista ja muukalaisvihamielisyyttä. Tämä lisää kaikkien asianomaisten tasojen välisen vuoropuhelun ja yhteistoiminnan tarvetta. |
| --- | --- |

1.14

korostaa, että kansallisella tasolla ja paikallistasolla keskitytään vastakkaisiin seikkoihin: kansallisella tasolla huomiota kiinnitetään siirtotyöläisiin, kun taas paikallistasolla pyritään torjumaan syrjäytymistä, vieraantumista ja muukalaisvihamielisyyttä. Tämä lisää kaikkien asianomaisten tasojen välisen vuoropuhelun ja yhteistoiminnan tarvetta.

Kotouttamispolitiikan demokratianäkökulmia

| 1.15 | korostaa, että maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikasta keskustellaan yhteiskunnan eri tasoilla täysin eri tavoin, mikä synnyttää näkemyseroja ja heikentää toteutettavien toimien tehoa. Samalla syntyy yhteiskuntaan kohdistuvaa epäluottamusta, joka voi johtaa poliittisen järjestelmän halveksimiseen. Poliittiset ääriryhmät voivat käyttää tätä epäluottamusta ja halveksuntaa hyväkseen. |
| --- | --- |

1.15

korostaa, että maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikasta keskustellaan yhteiskunnan eri tasoilla täysin eri tavoin, mikä synnyttää näkemyseroja ja heikentää toteutettavien toimien tehoa. Samalla syntyy yhteiskuntaan kohdistuvaa epäluottamusta, joka voi johtaa poliittisen järjestelmän halveksimiseen. Poliittiset ääriryhmät voivat käyttää tätä epäluottamusta ja halveksuntaa hyväkseen.

| 1.16 | toteaa, että poliittisten tasojen välinen etäisyys ja vuoropuhelun puute ovat mahdollistaneet eristäytyneisyyttä ja muukalaisvihaa suosivien puolueiden synnyn. Paikallistasolla on kehittynyt useita EU-vastaisia ja muukalaisvihamielisiä puolueita. |
| --- | --- |

1.16

toteaa, että poliittisten tasojen välinen etäisyys ja vuoropuhelun puute ovat mahdollistaneet eristäytyneisyyttä ja muukalaisvihaa suosivien puolueiden synnyn. Paikallistasolla on kehittynyt useita EU-vastaisia ja muukalaisvihamielisiä puolueita.

| 1.17 | on tyytyväinen raporttiin sisällytettyyn tasa-arvonäkökulmaan, mutta tasa-arvoa edistävien kotouttamistoimien kuvauksen puuttuminen on vakava epäkohta. Maahanmuuttajanaisten taitojen hyödyntämistä edistävillä toimilla on arvokkaita sosiaalisia, taloudellisia ja demokratiaa edistäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.17

on tyytyväinen raporttiin sisällytettyyn tasa-arvonäkökulmaan, mutta tasa-arvoa edistävien kotouttamistoimien kuvauksen puuttuminen on vakava epäkohta. Maahanmuuttajanaisten taitojen hyödyntämistä edistävillä toimilla on arvokkaita sosiaalisia, taloudellisia ja demokratiaa edistäviä vaikutuksia.

| 1.18 | katsoo, että äänioikeus lisää osaltaan maahanmuuttajien osallistumista demokraattiseen toimintaan ja että se on vähimmäisstandardi, jota ei ole vielä saavutettu kaikissa jäsenvaltioissa. Uusien kansalaisten kotouttamisessa on kuitenkin asetettava nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita. Äänioikeus jätetään helposti käyttämättä, jos vieraantuneisuuden tunne on liian voimakas. Oikeus ja mahdollisuus vaikuttaa yhteiskunnan kehitykseen ei ole minkään arvoista, jos asianomaisella ei ole työtä tai paikkaa yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että äänioikeus lisää osaltaan maahanmuuttajien osallistumista demokraattiseen toimintaan ja että se on vähimmäisstandardi, jota ei ole vielä saavutettu kaikissa jäsenvaltioissa. Uusien kansalaisten kotouttamisessa on kuitenkin asetettava nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita. Äänioikeus jätetään helposti käyttämättä, jos vieraantuneisuuden tunne on liian voimakas. Oikeus ja mahdollisuus vaikuttaa yhteiskunnan kehitykseen ei ole minkään arvoista, jos asianomaisella ei ole työtä tai paikkaa yhteiskunnassa.

| 1.19 | korostaa, että työllisyysstrategiassa ja sosiaalista osallisuutta koskevassa strategiassa esitellään suuntaviivoja vain työvoimatarpeen täyttämiseksi. Niissä ei kuitenkaan mainita mitään maahanmuuttajien valtaosasta, joka tulee unioniin perheenyhdistämisohjelman puitteissa tai humanitaarisen avun saamiseksi. Sosiaalista osallisuutta koskeva strategia jää puutteelliseksi, mikäli siihen ei sisälly tätä suurta ryhmää koskevia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

1.19

korostaa, että työllisyysstrategiassa ja sosiaalista osallisuutta koskevassa strategiassa esitellään suuntaviivoja vain työvoimatarpeen täyttämiseksi. Niissä ei kuitenkaan mainita mitään maahanmuuttajien valtaosasta, joka tulee unioniin perheenyhdistämisohjelman puitteissa tai humanitaarisen avun saamiseksi. Sosiaalista osallisuutta koskeva strategia jää puutteelliseksi, mikäli siihen ei sisälly tätä suurta ryhmää koskevia suuntaviivoja.

| 1.20 | korostaa, että raportissa kuvataan paikallisesti toteutettua toimintaa, mutta tieto on puutteellista, ja tiedot täytäntöönpanokäytänteistä ja tuloksista puuttuvat. On vaikea tietää, miten taloudellisia varoja käytetään kotouttamistoimissa, koska raportissa ei käsitellä paikallis- ja aluetasoa. |
| --- | --- |

1.20

korostaa, että raportissa kuvataan paikallisesti toteutettua toimintaa, mutta tieto on puutteellista, ja tiedot täytäntöönpanokäytänteistä ja tuloksista puuttuvat. On vaikea tietää, miten taloudellisia varoja käytetään kotouttamistoimissa, koska raportissa ei käsitellä paikallis- ja aluetasoa.

| 1.21 | painottaa, että verot kerätään monin paikoin unionia valtiotasolla, kun taas kotouttamisen epäonnistumista aiheutuvan syrjäytymisen kustannukset lankeavat paikallistasolle. Eri tasojen yhteistoiminnan puute heikentää taloudellisten resurssien optimaalista käyttöä. |
| --- | --- |

1.21

painottaa, että verot kerätään monin paikoin unionia valtiotasolla, kun taas kotouttamisen epäonnistumista aiheutuvan syrjäytymisen kustannukset lankeavat paikallistasolle. Eri tasojen yhteistoiminnan puute heikentää taloudellisten resurssien optimaalista käyttöä.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | kehottaa komissiota hyödyntämään paikallis- ja alueviranomaisten vuosikymmenien aikana hankkimaa asiantuntemusta käytännön työstä kotouttamisessa ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanossa. Kotouttamiseen liittyvien tietojen, uusien ajatusten ja kokemusten vaihdon helpottamiseksi ja tehostamiseksi jäsenvaltioiden välillä valtiollisia yhteysviranomaisia tulee kannustaa tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja suurkaupunkien kanssa ja hyödyntämään niiden kokemuksia. |
| --- | --- |

2.1

kehottaa komissiota hyödyntämään paikallis- ja alueviranomaisten vuosikymmenien aikana hankkimaa asiantuntemusta käytännön työstä kotouttamisessa ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanossa. Kotouttamiseen liittyvien tietojen, uusien ajatusten ja kokemusten vaihdon helpottamiseksi ja tehostamiseksi jäsenvaltioiden välillä valtiollisia yhteysviranomaisia tulee kannustaa tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja suurkaupunkien kanssa ja hyödyntämään niiden kokemuksia.

| 2.2 | kehottaa komissiotakin ylläpitämään jatkuvia yhteyksiä alueiden komiteaan vuosikertomuksia laadittaessa, jotta voidaan keskustella parhaista keinoista paikallisten ja alueellisten kokemusten hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiotakin ylläpitämään jatkuvia yhteyksiä alueiden komiteaan vuosikertomuksia laadittaessa, jotta voidaan keskustella parhaista keinoista paikallisten ja alueellisten kokemusten hyödyntämiseksi.

| 2.3 | korostaa, että paikallisviranomaisten tulee kotouttamistoimiensa kehittämiseksi asettaa selviä ja seurantakelpoisia tavoitteita ja arvioida niiden toteutumista. Myös valtio- ja aluetason viranomaisten tulisi arvioida omaa toimintaansa. ja muistuttaa komissiota tarpeesta arvioida käytössä olevia eri kotouttamisstrategioita. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että paikallisviranomaisten tulee kotouttamistoimiensa kehittämiseksi asettaa selviä ja seurantakelpoisia tavoitteita ja arvioida niiden toteutumista. Myös valtio- ja aluetason viranomaisten tulisi arvioida omaa toimintaansa. ja muistuttaa komissiota tarpeesta arvioida käytössä olevia eri kotouttamisstrategioita.

| 2.4 | tähdentää, että yhteiselle maahanmuuttopolitiikalle annettavan taloudellisen tuen tehostamiseen tähtäävissä toimissa on otettava huomioon alueelliset erot. Tuen tulisi kannustaa joustaviin ratkaisuihin, ja paikallis- ja aluetasolle tulee antaa vapaus valita toimintatapansa. |
| --- | --- |

2.4

tähdentää, että yhteiselle maahanmuuttopolitiikalle annettavan taloudellisen tuen tehostamiseen tähtäävissä toimissa on otettava huomioon alueelliset erot. Tuen tulisi kannustaa joustaviin ratkaisuihin, ja paikallis- ja aluetasolle tulee antaa vapaus valita toimintatapansa.

| 2.5 | kehottaa komissiota ottamaan tulevasta eurooppalaisesta koheesiopolitiikasta käytävässä keskustelussa huomioon eräillä sellaisilla alueilla toteutetut toimet, joilla rakennerahastotuki saattaa vähentyä ja joilla maahanmuuttajaväestön määrä on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä pätee erityisesti suuriin kaupunkeihin. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa komissiota ottamaan tulevasta eurooppalaisesta koheesiopolitiikasta käytävässä keskustelussa huomioon eräillä sellaisilla alueilla toteutetut toimet, joilla rakennerahastotuki saattaa vähentyä ja joilla maahanmuuttajaväestön määrä on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä pätee erityisesti suuriin kaupunkeihin.

| 2.6 | korostaa, että vuoropuhelu maahanmuuttajaorganisaatioiden kanssa jää riittämättömäksi, mikäli sitä käydään yksinomaan kansallisella ja EU-tasolla. Maahanmuuttopolitiikkaa sekä uskontoa ja kulttuuria koskevia kysymyksiä käsitellään pääasiassa arkielämässä eli paikallistasolla. Paikallisen rajat ylittävän vuoropuhelun merkitystä tuskin voi yliarvioida pyrittäessä vahvistamaan etniset, uskonnolliset ja kulttuuriset erot ylittävää yhteenkuuluvuuden tunnetta. |
| --- | --- |

2.6

korostaa, että vuoropuhelu maahanmuuttajaorganisaatioiden kanssa jää riittämättömäksi, mikäli sitä käydään yksinomaan kansallisella ja EU-tasolla. Maahanmuuttopolitiikkaa sekä uskontoa ja kulttuuria koskevia kysymyksiä käsitellään pääasiassa arkielämässä eli paikallistasolla. Paikallisen rajat ylittävän vuoropuhelun merkitystä tuskin voi yliarvioida pyrittäessä vahvistamaan etniset, uskonnolliset ja kulttuuriset erot ylittävää yhteenkuuluvuuden tunnetta.

| 2.7 | kehottaa antamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuksia osallistua kotouttamista ja työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen. Näin olisi helpompi verrata toimintatapoja ja tuoda esiin hyviä menetelmiä sekä arvioida jäsenvaltioiden strategioiden todellisia seurauksia ja tuloksia. |
| --- | --- |

2.7

kehottaa antamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuksia osallistua kotouttamista ja työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen. Näin olisi helpompi verrata toimintatapoja ja tuoda esiin hyviä menetelmiä sekä arvioida jäsenvaltioiden strategioiden todellisia seurauksia ja tuloksia.

| 2.8 | painottaa, että raportissa keskitytään horisontaaliseen ja valtiotasoon, kun taas keskusteltavat toimet toteutetaan paikallistasolla. Vertikaalisen näkökulman tarve on ilmeinen. Jotta päästäisiin tarkan ja objektiivisen analyysin tavoitteeseen, on kuvattava suuntauksia kaikilla tasoilla, myös niillä, joilla politiikkaa toteutetaan. Kotouttamista käsitteleviä kansallisia yhteysviranomaisia on täydennettävä vastaavilla paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla. |
| --- | --- |

2.8

painottaa, että raportissa keskitytään horisontaaliseen ja valtiotasoon, kun taas keskusteltavat toimet toteutetaan paikallistasolla. Vertikaalisen näkökulman tarve on ilmeinen. Jotta päästäisiin tarkan ja objektiivisen analyysin tavoitteeseen, on kuvattava suuntauksia kaikilla tasoilla, myös niillä, joilla politiikkaa toteutetaan. Kotouttamista käsitteleviä kansallisia yhteysviranomaisia on täydennettävä vastaavilla paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla.

| 2.9 | korostaa, että maahanmuutto ei riitä pitkällä aikavälillä työvoimapulan ratkaisemiseen EU:ssa ja muistuttaa lausunnostaan iäkkäiden työntekijöiden panoksesta työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.9

korostaa, että maahanmuutto ei riitä pitkällä aikavälillä työvoimapulan ratkaisemiseen EU:ssa ja muistuttaa lausunnostaan iäkkäiden työntekijöiden panoksesta työmarkkinoilla.

| 2.10 | painottaa olevan tärkeää, että maahanmuuttajat, etenkin naiset, nähdään resurssina ja yleensäkin arvokkaana lisänä työmarkkinoille. Myös työvoiman moninaisuus on tärkeää. Työelämässä tulee vallita yhtäläisen kohtelun periaate. |
| --- | --- |

2.10

painottaa olevan tärkeää, että maahanmuuttajat, etenkin naiset, nähdään resurssina ja yleensäkin arvokkaana lisänä työmarkkinoille. Myös työvoiman moninaisuus on tärkeää. Työelämässä tulee vallita yhtäläisen kohtelun periaate.

| 2.11 | painottaa, että paikallisten ja alueellisten erojen summa antaa todenmukaisemman kuvan työllisyysasteesta kuin valtiolliset keskiarvot. Valtion keskiarvoon perustuvat analyysit eivät ole riittävä perusta alueelliseen monimuotoisuuteen tähtääville toimille. Strategioiden onnistuminen edellyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.11

painottaa, että paikallisten ja alueellisten erojen summa antaa todenmukaisemman kuvan työllisyysasteesta kuin valtiolliset keskiarvot. Valtion keskiarvoon perustuvat analyysit eivät ole riittävä perusta alueelliseen monimuotoisuuteen tähtääville toimille. Strategioiden onnistuminen edellyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa.

| 2.12 | toivoo, että käsitellään näkökohtia, jotka koskevat laittomasti maahantulleiden työntekijöiden suurta joukkoa. Maahanmuuttolakeja vastaan rikkoneiden siirtolaisten aseman pikaiseksi laillistamiseksi tulee ottaa käyttöön menettelytapoja, silloin kun laillistaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

2.12

toivoo, että käsitellään näkökohtia, jotka koskevat laittomasti maahantulleiden työntekijöiden suurta joukkoa. Maahanmuuttolakeja vastaan rikkoneiden siirtolaisten aseman pikaiseksi laillistamiseksi tulee ottaa käyttöön menettelytapoja, silloin kun laillistaminen on mahdollista.

| 2.13 | on tyytyväinen siihen, että raportissa tiedostetaan tarve valtavirtaistaa maahanmuuttonäkökohdat kaikkiin politiikkoihin ja lisätä yhteistyötä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kesken sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Vertikaalisen vuoropuhelun lisäksi tulee keskustella myös resurssien jaosta. |
| --- | --- |

2.13

on tyytyväinen siihen, että raportissa tiedostetaan tarve valtavirtaistaa maahanmuuttonäkökohdat kaikkiin politiikkoihin ja lisätä yhteistyötä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kesken sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Vertikaalisen vuoropuhelun lisäksi tulee keskustella myös resurssien jaosta.

| 2.14 | kaipaa tietoja maahanmuuttajien terveydestä ja korostaa paikallisen terveydenhuollon (perusterveydenhuollon) ja muiden kotoutumisen onnistumiseen tähtäävien osapuolien välisen yhteistyön tärkeyttä. |
| --- | --- |

2.14

kaipaa tietoja maahanmuuttajien terveydestä ja korostaa paikallisen terveydenhuollon (perusterveydenhuollon) ja muiden kotoutumisen onnistumiseen tähtäävien osapuolien välisen yhteistyön tärkeyttä.

| 2.15 | korostaa olevan tärkeää, että otetaan käyttöön rahoitusvälineitä, jotka kohdennetaan maahanmuuttoa koskevaan hajautettuun yhteistyöhön, ja että myös jatkossa tuetaan paikallista ja alueellista toimintaa kotouttamisen edistämiseksi EU:n rakennerahastojen kautta sekä esimerkiksi Equal- ja Urban- yhteisöaloitteiden avulla. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityishuomiota uuden INTI-kokeiluhankkeen parissa tehtävään työhön, jonka tavoitteena on edistää unionitason kotouttamiseen liittyvää vuoropuhelua, verkostoja ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.15

korostaa olevan tärkeää, että otetaan käyttöön rahoitusvälineitä, jotka kohdennetaan maahanmuuttoa koskevaan hajautettuun yhteistyöhön, ja että myös jatkossa tuetaan paikallista ja alueellista toimintaa kotouttamisen edistämiseksi EU:n rakennerahastojen kautta sekä esimerkiksi Equal- ja Urban- yhteisöaloitteiden avulla. Tässä yhteydessä tulee kiinnittää erityishuomiota uuden INTI-kokeiluhankkeen parissa tehtävään työhön, jonka tavoitteena on edistää unionitason kotouttamiseen liittyvää vuoropuhelua, verkostoja ja yhteistyötä.

| 2.16 | tähdentää, että yksittäisten maahanmuuttajien tarve saada työtä ja tulla omillaan toimeen on tunnustettava ja sitä on tuettava. Yrittäjyys ja pienyritystoiminta edistää taloudellisten näkökohtien lisäksi myönteistä yhteiskunnallista kehitystä. Mahdollisuus omistaa yritys ja johtaa sitä vaikuttaa kotoutumiseen, minkä vuoksi sen pitäisi saada nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea. |
| --- | --- |

2.16

tähdentää, että yksittäisten maahanmuuttajien tarve saada työtä ja tulla omillaan toimeen on tunnustettava ja sitä on tuettava. Yrittäjyys ja pienyritystoiminta edistää taloudellisten näkökohtien lisäksi myönteistä yhteiskunnallista kehitystä. Mahdollisuus omistaa yritys ja johtaa sitä vaikuttaa kotoutumiseen, minkä vuoksi sen pitäisi saada nykyistä enemmän yhteiskunnan tukea.

| 2.17 | muistuttaa, että naisia syrjitään sekä heidän sukupuolensa että etnisen taustansa vuoksi. Maahanmuuttajien kotouttamisesta tulee kohdennetumpaa ja tehokkaampaa, mikäli sukupuolikysymykset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

2.17

muistuttaa, että naisia syrjitään sekä heidän sukupuolensa että etnisen taustansa vuoksi. Maahanmuuttajien kotouttamisesta tulee kohdennetumpaa ja tehokkaampaa, mikäli sukupuolikysymykset otetaan huomioon.

| 2.18 | painottaa, että kotouttamispolitiikan onnistuminen edellyttää muitakin kuin taloudellisia arvoja. Maahanmuutto avaa näkökulmia, jotka voivat rikastuttaa yksittäisten kansalaisten elämää, samalla kun se voi antaa unionille maailmanlaajuisessa ympäristössä arvokkaita valmiuksia. |
| --- | --- |

2.18

painottaa, että kotouttamispolitiikan onnistuminen edellyttää muitakin kuin taloudellisia arvoja. Maahanmuutto avaa näkökulmia, jotka voivat rikastuttaa yksittäisten kansalaisten elämää, samalla kun se voi antaa unionille maailmanlaajuisessa ympäristössä arvokkaita valmiuksia.

| 2.19 | korostaa hallituksista riippumattomien organisaatioiden tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tekemän työn merkitystä ja tukee niiden ohjelmia, joilla pyritään vauhdittamaan maahanmuuttajien integroitumista vastaanottajamaan poliittiseen ja yhteiskuntaelämään (kielen oppiminen, maan kulttuuriin ja demokraattisiin periaatteisiin tutustuminen, yhteiskunnallinen ja poliittinen koulutus, maahanmuuttajien kansallisen identiteetin säilyttäminen jne.). Valtiotason vastuulla on aina viime kädessä huolehtia hyvästä kotouttamisesta yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä jatkaa vuoropuhelua hallituksista riippumattomien organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

2.19

korostaa hallituksista riippumattomien organisaatioiden tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tekemän työn merkitystä ja tukee niiden ohjelmia, joilla pyritään vauhdittamaan maahanmuuttajien integroitumista vastaanottajamaan poliittiseen ja yhteiskuntaelämään (kielen oppiminen, maan kulttuuriin ja demokraattisiin periaatteisiin tutustuminen, yhteiskunnallinen ja poliittinen koulutus, maahanmuuttajien kansallisen identiteetin säilyttäminen jne.). Valtiotason vastuulla on aina viime kädessä huolehtia hyvästä kotouttamisesta yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä jatkaa vuoropuhelua hallituksista riippumattomien organisaatioiden kanssa.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 278, 14.11.2002, s. 44.

1

(2)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 13.

2

(3)  EUVL C 73, 26.3.2003, s. 16.

3

(4)  EUVL C 244, 10.10.2003, s. 5.

4

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/50

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus”

(2005/C 231/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus” KOM(2004) 412 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 4. kesäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 5. huhtikuuta 2004 tekemän päätöksen antaa ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi laatia aiheesta lausunto,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon puheenjohtajan päätelmät ja niihin sisältyvän Haagin ohjelman (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittaminen Euroopan unionissa) sekä etenkin turvapaikka-, maahanmuutto- ja rajapolitiikkaa (kohta 1.2) ja turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden ulkoista ulottuvuutta (kohta 1.6) koskevat erityiset suuntaviivat,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” KOM(2003) 336 lopullinen, CdR 223/2003 fin (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksesta direktiiviksi ja kahdesta ehdotuksesta suositukseksi kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten” KOM(2004) 178 lopullinen — 2004/0061 CNS — 2004/0062 CNS — 2004/0063 CNS, annettu 17. marraskuuta 2004, CdR 168/2004 fin,

ottaa huomioon muut lausuntonsa, joissa käsitellään etenkin pakolaispolitiikkaa, CdR 90/2001 fin (2), CdR 214/2001 fin (3), CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5),

ottaa huomioon ”ulkosuhteet”-valiokunnan helmikuun 7. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 337/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli Keith Brown, Clackmannanshiren aluevaltuuston jäsen (UK/UEN-EA),

sekä katsoo, että

| 1) | tutkimuksen mukaan ”laillinen ja laiton maahanmuutto ovat yhteydessä tosiinsa, mutta tämä yhteys on kuitenkin hyvin monimutkainen eikä missään tapauksessa suora”. |
| --- | --- |

1)

tutkimuksen mukaan ”laillinen ja laiton maahanmuutto ovat yhteydessä tosiinsa, mutta tämä yhteys on kuitenkin hyvin monimutkainen eikä missään tapauksessa suora”.

| 2) | tutkimuksessa mainitaan joukko yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämisaloitteita. |
| --- | --- |

2)

tutkimuksessa mainitaan joukko yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämisaloitteita.

| 3) | tutkimuksessa korostetaan nykyistä luotettavampien ja vertailukelpoisten tilastojen tarvetta EU-tasolla. |
| --- | --- |

3)

tutkimuksessa korostetaan nykyistä luotettavampien ja vertailukelpoisten tilastojen tarvetta EU-tasolla.

| 4) | ikääntyvä väestö ja työikäisen väestön väheneminen johtaa työvoimapulaan EU:n työmarkkinoilla ja aiheuttaa jatkuvaa EU:hun suuntautuvan maahanmuuton tarvetta. |
| --- | --- |

4)

ikääntyvä väestö ja työikäisen väestön väheneminen johtaa työvoimapulaan EU:n työmarkkinoilla ja aiheuttaa jatkuvaa EU:hun suuntautuvan maahanmuuton tarvetta.

| 5) | Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymässä Haagin ohjelmassa esitetään työohjelma yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämiseksi. |
| --- | --- |

5)

Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymässä Haagin ohjelmassa esitetään työohjelma yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämiseksi.

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

a   Arviointivaihe

| 1.1 | on tyytyväinen Euroopan komission tutkimukseen laillisen ja laittoman maahanmuuton välisistä yhteyksistä ja katsoo, että tutkimus on merkittävä panos EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen etenkin siihen sisältyvien poliittisten aloitteiden ansiosta. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen Euroopan komission tutkimukseen laillisen ja laittoman maahanmuuton välisistä yhteyksistä ja katsoo, että tutkimus on merkittävä panos EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen etenkin siihen sisältyvien poliittisten aloitteiden ansiosta.

| 1.2 | pitää tutkimusta erittäin kiinnostavana, sillä alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli maahanmuuttajien vastaanottamisessa, sijoittautumisessa ja kotouttamisessa. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa tarjottaessa maahanmuuttajille julkisia palveluja, kuten asumis-, koulutus-, terveydenhuolto- ja työllisyyspalveluja. |
| --- | --- |

1.2

pitää tutkimusta erittäin kiinnostavana, sillä alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli maahanmuuttajien vastaanottamisessa, sijoittautumisessa ja kotouttamisessa. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa tarjottaessa maahanmuuttajille julkisia palveluja, kuten asumis-, koulutus-, terveydenhuolto- ja työllisyyspalveluja.

| 1.3 | tarkastelee tutkimusta EU:n maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kehittymisen yhteydessä ja ottaa huomioon etenkin Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston toimenpiteet sekä Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymän Haagin ohjelman, jossa korostetaan maahanmuuttopolitiikan merkitystä. |
| --- | --- |

1.3

tarkastelee tutkimusta EU:n maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kehittymisen yhteydessä ja ottaa huomioon etenkin Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston toimenpiteet sekä Eurooppa-neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymän Haagin ohjelman, jossa korostetaan maahanmuuttopolitiikan merkitystä.

| 1.4 | on huolissaan Eurooppa-neuvoston hitaista toimista kehitettäessä Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmille perustuvaa EU:n maahanmuuttopolitiikkaa. |
| --- | --- |

1.4

on huolissaan Eurooppa-neuvoston hitaista toimista kehitettäessä Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmille perustuvaa EU:n maahanmuuttopolitiikkaa.

| 1.5 | panee merkille lausunnon toteamuksen, jonka mukaan ”laillinen ja laiton maahanmuutto ovat yhteydessä tosiinsa, mutta tämä yhteys on kuitenkin hyvin monimutkainen eikä missään tapauksessa suora, sillä huomioon on otettava useita eri tekijöitä”. Komitea painottaa kuitenkin sitä, että laiton maahanmuutto on suuri huolenaihe EU:ssa, sillä se voi vaarantaa sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämispolitiikkaa ja aiheuttaa vihamielisyyttä vastaanottavissa yhteisöissä. Sen vuoksi laittoman maahanmuuton tehokas torjunta on elintärkeää EU:n sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi. Lisäksi laittomat maahanmuuttajat saattavat joutua henkilökohtaiseen vaaraan ja hyväksikäytetyiksi. Tämän vuoksi tarvitaan tasapainoista politiikkaa sellaisten toimien edistämiseksi, joilla varmistetaan tasainen sääntöjen mukainen maahanmuutto sekä laittoman maahanmuuton ehkäiseminen. |
| --- | --- |

1.5

panee merkille lausunnon toteamuksen, jonka mukaan ”laillinen ja laiton maahanmuutto ovat yhteydessä tosiinsa, mutta tämä yhteys on kuitenkin hyvin monimutkainen eikä missään tapauksessa suora, sillä huomioon on otettava useita eri tekijöitä”. Komitea painottaa kuitenkin sitä, että laiton maahanmuutto on suuri huolenaihe EU:ssa, sillä se voi vaarantaa sääntöjen mukaisen maahanmuuton edistämispolitiikkaa ja aiheuttaa vihamielisyyttä vastaanottavissa yhteisöissä. Sen vuoksi laittoman maahanmuuton tehokas torjunta on elintärkeää EU:n sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi. Lisäksi laittomat maahanmuuttajat saattavat joutua henkilökohtaiseen vaaraan ja hyväksikäytetyiksi. Tämän vuoksi tarvitaan tasapainoista politiikkaa sellaisten toimien edistämiseksi, joilla varmistetaan tasainen sääntöjen mukainen maahanmuutto sekä laittoman maahanmuuton ehkäiseminen.

| 1.6 | on huolissaan ilmauksen ”laiton maahanmuutto” käytöstä etenkin, koska useita kyseiseen kategoriaan kuuluvia maahanmuuttajia ei syytetä mistään rikoksesta. Sen vuoksi komitea pitää parempana ilmausta ”sääntöjen vastainen maahanmuutto” aina kun sen käyttö on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

1.6

on huolissaan ilmauksen ”laiton maahanmuutto” käytöstä etenkin, koska useita kyseiseen kategoriaan kuuluvia maahanmuuttajia ei syytetä mistään rikoksesta. Sen vuoksi komitea pitää parempana ilmausta ”sääntöjen vastainen maahanmuutto” aina kun sen käyttö on tarkoituksenmukaista.

| 1.7 | panee merkille, että tutkimuksessa mainitaan useita tutkimustoiminnan puutteita, ja kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puutteiden korjaamiseksi tutkimusohjelman ja vaikuttamaan näin politiikan muotoiluun. |
| --- | --- |

1.7

panee merkille, että tutkimuksessa mainitaan useita tutkimustoiminnan puutteita, ja kehottaa Euroopan komissiota laatimaan puutteiden korjaamiseksi tutkimusohjelman ja vaikuttamaan näin politiikan muotoiluun.

| 1.8 | panee merkille, että tutkimuksessa viitataan maahanmuuttajiin vaikuttaviin muihin EU:n politiikan aloihin, kuten kehitysyhteistyöpolitiikkaan ja Euroopan työllisyysstrategiaan. Komitea on myös tietoinen siitä, että monet EU:n politiikan alat vaikuttavat maahanmuuttopolitiikkaan etenkin talous- ja sosiaalipolitiikan kannalta. Komitea kehottaa perustamaan Euroopan komissioon pääosastojen välisen ryhmän maahanmuuttajiin kohdistuvien toimenpiteiden koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

1.8

panee merkille, että tutkimuksessa viitataan maahanmuuttajiin vaikuttaviin muihin EU:n politiikan aloihin, kuten kehitysyhteistyöpolitiikkaan ja Euroopan työllisyysstrategiaan. Komitea on myös tietoinen siitä, että monet EU:n politiikan alat vaikuttavat maahanmuuttopolitiikkaan etenkin talous- ja sosiaalipolitiikan kannalta. Komitea kehottaa perustamaan Euroopan komissioon pääosastojen välisen ryhmän maahanmuuttajiin kohdistuvien toimenpiteiden koordinoimiseksi.

b   Kuulemisen ja tietojenvaihdon tehostaminen EU:n tasolla

| 1.9 | on samaa mieltä tutkimuksen päätelmästä, jonka mukaan EU-tasolla ei ole luotettavia eikä vertailukelpoisia tietoja, ja katsoo, että komission toimintasuunnitelma muuttoliikkeitä koskevien yhteisön tilastotietojen keräämistä ja analysointia varten, KOM(2003) 179 lopullinen, sekä ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta, KOM(2004) 508 lopullinen, ovat ensimmäisiä aihetta käsitteleviä asiakirjoja. |
| --- | --- |

1.9

on samaa mieltä tutkimuksen päätelmästä, jonka mukaan EU-tasolla ei ole luotettavia eikä vertailukelpoisia tietoja, ja katsoo, että komission toimintasuunnitelma muuttoliikkeitä koskevien yhteisön tilastotietojen keräämistä ja analysointia varten, KOM(2003) 179 lopullinen, sekä ensimmäinen vuosiraportti muuttoliikkeestä ja kotouttamisesta, KOM(2004) 508 lopullinen, ovat ensimmäisiä aihetta käsitteleviä asiakirjoja.

| 1.10 | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia tilastotietojen keräämisessä ja kehottaa kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistumaan täysimittaisesti kuulemiseen luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon käyttöönotosta koko Euroopan unionissa, kun vertailukelpoista tietoa on kerätty. |
| --- | --- |

1.10

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten merkittävää roolia tilastotietojen keräämisessä ja kehottaa kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistumaan täysimittaisesti kuulemiseen luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon käyttöönotosta koko Euroopan unionissa, kun vertailukelpoista tietoa on kerätty.

| 1.11 | kannattaa tutkimuksessa esitettyä kehotusta ”tehostaa ja kohdentaa kuulemismenettelyjä ja tietojenvaihtoa”. Komitea on tyytyväinen asiantuntijaryhmän eli maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden komitean sekä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden verkoston perustamiseen. |
| --- | --- |

1.11

kannattaa tutkimuksessa esitettyä kehotusta ”tehostaa ja kohdentaa kuulemismenettelyjä ja tietojenvaihtoa”. Komitea on tyytyväinen asiantuntijaryhmän eli maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden komitean sekä kotouttamisasioihin keskittyvien kansallisten yhteyspisteiden verkoston perustamiseen.

| 1.12 | on tyytyväinen Euroopan muuttoliikkeiden verkoston ja seurantaelimen perustamiseen ja uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on verkostossa merkittävä rooli, sillä ne voivat tarjota verkoston käyttöön konkreettisia ensi käden kokemuksia ja parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

1.12

on tyytyväinen Euroopan muuttoliikkeiden verkoston ja seurantaelimen perustamiseen ja uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on verkostossa merkittävä rooli, sillä ne voivat tarjota verkoston käyttöön konkreettisia ensi käden kokemuksia ja parhaita käytänteitä.

| 1.13 | katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tulisi olla nykyistä paremmat mahdollisuudet ja että käytänteisiin tulisi sisältyä esimerkiksi maahanmuuttoa koskeva vertaisryhmän arviointi. Komitea panee merkille, että tämä voitaisiin toteuttaa soveltamalla EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen avointa koordinointimenetelmää, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään alaa koskevat Euroopan komission ehdotukset. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tulisi olla nykyistä paremmat mahdollisuudet ja että käytänteisiin tulisi sisältyä esimerkiksi maahanmuuttoa koskeva vertaisryhmän arviointi. Komitea panee merkille, että tämä voitaisiin toteuttaa soveltamalla EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen avointa koordinointimenetelmää, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään alaa koskevat Euroopan komission ehdotukset.

c   Uusien poliittisten aloitteiden kehittäminen osana EU:n yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa

Laillinen maahanmuutto

| 1.14 | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että väestön vähetessä ja ikääntyessä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten työhönotto ja muutto EU:hun todennäköisesti jatkuu ja lisääntyy. Aihepiiri mainitaan Kokin raportissa, jossa todetaan, että ”ikääntyminen lisää eläke- ja terveydenhuoltopalvelujen kysyntää samalla kun tarvittavaa vaurautta tuottavien työikäisten henkilöiden määrä vähenee” (6). Lisäksi raportissa muistutetaan Euroopan komission ennusteista, joissa ”arvioidaan, että ikääntyvän väestön vuoksi EU:n mahdollinen kasvuaste alenee nykyisestä 2–2,25 prosentista noin 1,2 prosenttiin vuoteen 2040 mennessä” (7). Lisäksi olisi korostettava muita maahanmuuttoon liittyviä myönteisiä taloudellisia ja sosiaalisia seikkoja, kuten inhimillisen pääoman ja erikoistumisen lisääntymistä sekä kulttuurielämän rikastumista. |
| --- | --- |

1.14

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että väestön vähetessä ja ikääntyessä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten työhönotto ja muutto EU:hun todennäköisesti jatkuu ja lisääntyy. Aihepiiri mainitaan Kokin raportissa, jossa todetaan, että ”ikääntyminen lisää eläke- ja terveydenhuoltopalvelujen kysyntää samalla kun tarvittavaa vaurautta tuottavien työikäisten henkilöiden määrä vähenee” (6). Lisäksi raportissa muistutetaan Euroopan komission ennusteista, joissa ”arvioidaan, että ikääntyvän väestön vuoksi EU:n mahdollinen kasvuaste alenee nykyisestä 2–2,25 prosentista noin 1,2 prosenttiin vuoteen 2040 mennessä” (7). Lisäksi olisi korostettava muita maahanmuuttoon liittyviä myönteisiä taloudellisia ja sosiaalisia seikkoja, kuten inhimillisen pääoman ja erikoistumisen lisääntymistä sekä kulttuurielämän rikastumista.

| 1.15 | korostaa EU:n maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan huomattavaa alueellista ulottuvuutta ja uskoo, että kyseessä on merkittävä keskustelunaihe. Alueellinen ulottuvuus on avainasemassa, sillä tietyt EU:n alueet menettävät väestöään ja kärsivät huomattavasti ammattitaitoisen työvoiman puutteesta, kun taas toisilla alueilla väestö kasvaa voimakkaasti, mikä aiheuttaa paineita paikallisiin palveluihin ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaan. Komitea katsoo, että maahanmuuton alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden kehittämisessä on vielä paljon tehtävää etenkin kotouttamisen osalta. Kotouttamista pyritään nykyään edistämään INTI-ohjelmalla. Ohjelman käyttöön osoitettiin vuonna 2004 kuuden miljoonan euron suuruiset määrärahat, kun samaan aikaan ohjelmasta haettiin yhteensä 42,58 miljoonan euron suuruista rahoitusta 158 tukihakemuksella. Komitea kehottaa lisäämään oleellisesti INTI-ohjelman rahoitusta vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

1.15

korostaa EU:n maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan huomattavaa alueellista ulottuvuutta ja uskoo, että kyseessä on merkittävä keskustelunaihe. Alueellinen ulottuvuus on avainasemassa, sillä tietyt EU:n alueet menettävät väestöään ja kärsivät huomattavasti ammattitaitoisen työvoiman puutteesta, kun taas toisilla alueilla väestö kasvaa voimakkaasti, mikä aiheuttaa paineita paikallisiin palveluihin ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaan. Komitea katsoo, että maahanmuuton alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden kehittämisessä on vielä paljon tehtävää etenkin kotouttamisen osalta. Kotouttamista pyritään nykyään edistämään INTI-ohjelmalla. Ohjelman käyttöön osoitettiin vuonna 2004 kuuden miljoonan euron suuruiset määrärahat, kun samaan aikaan ohjelmasta haettiin yhteensä 42,58 miljoonan euron suuruista rahoitusta 158 tukihakemuksella. Komitea kehottaa lisäämään oleellisesti INTI-ohjelman rahoitusta vuosina 2007–2013.

| 1.16 | on tyytyväinen komission suunnitelmiin käynnistää laaja-alainen kuulemisprosessi työvoimamuuttajien maahanpääsystä. Vuonna 2005 julkaistiin vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta (KOM(2004) 811 lopullinen). Komitea katsoo, että sen osallistuminen kuulemisprosessiin on hyvin tärkeää, kun ajatellaan maahanmuuton mahdollisia vaikutuksia alueellisiin työmarkkinoihin sekä paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamiin palveluihin. |
| --- | --- |

1.16

on tyytyväinen komission suunnitelmiin käynnistää laaja-alainen kuulemisprosessi työvoimamuuttajien maahanpääsystä. Vuonna 2005 julkaistiin vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta (KOM(2004) 811 lopullinen). Komitea katsoo, että sen osallistuminen kuulemisprosessiin on hyvin tärkeää, kun ajatellaan maahanmuuton mahdollisia vaikutuksia alueellisiin työmarkkinoihin sekä paikallis- ja alueviranomaisten tarjoamiin palveluihin.

| 1.17 | on samaa mieltä tutkimuksen toteamuksesta, jonka mukaan ”EU:n maahanmuuttopolitiikan olennaisena tavoitteena” on vahvistaa jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten kotouttamista. Keinoja sen saavuttamiseksi ovat työmarkkinoille integroiminen, unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten liikkuvuuden helpottaminen EU:ssa sekä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten ammattipätevyyden tunnustaminen. |
| --- | --- |

1.17

on samaa mieltä tutkimuksen toteamuksesta, jonka mukaan ”EU:n maahanmuuttopolitiikan olennaisena tavoitteena” on vahvistaa jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten kotouttamista. Keinoja sen saavuttamiseksi ovat työmarkkinoille integroiminen, unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten liikkuvuuden helpottaminen EU:ssa sekä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten ammattipätevyyden tunnustaminen.

| 1.18 | kannattaa liikkuvuusperiaatetta, joka otettiin käyttöön direktiivissä pitkään unionin alueella oleskelleiden asemasta (annettu marraskuussa 2003). Direktiivillä vahvistettiin EU:ssa yli viiden vuoden ajan oleskelleiden henkilöiden oikeus liikkuvuuteen. Unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten liikkuvuutta on myös helpotettu laajentamalla asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalaa. Komitea on tyytyväinen siihen, että jonkinasteisesta liikkuvuudesta säädetään myös komission ehdotuksissa ulkomaalaisten opiskelijoiden ja tutkijoiden maahanpääsystä. |
| --- | --- |

1.18

kannattaa liikkuvuusperiaatetta, joka otettiin käyttöön direktiivissä pitkään unionin alueella oleskelleiden asemasta (annettu marraskuussa 2003). Direktiivillä vahvistettiin EU:ssa yli viiden vuoden ajan oleskelleiden henkilöiden oikeus liikkuvuuteen. Unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten liikkuvuutta on myös helpotettu laajentamalla asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalaa. Komitea on tyytyväinen siihen, että jonkinasteisesta liikkuvuudesta säädetään myös komission ehdotuksissa ulkomaalaisten opiskelijoiden ja tutkijoiden maahanpääsystä.

| 1.19 | painottaa, että EU:hun on värvättävä nykyistä enemmän tutkijoita, jotta Lissabonin tavoitteet voidaan saavuttaa. Komitea katsoo, että tutkijoiden rekrytointi on merkittävä testi kehitettäessä EU:n maahanmuuttopolitiikkaa ja sen kykyä poistaa ammattitaitoisen työvoiman vajetta. Tiedonannossaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten, KOM(2004) 178 lopullinen, Euroopan komissio arvioi, että EU:ssa tarvitaan vuoteen 2010 mennessä nykyisten lisäksi 700 000 tutkijaa, jos Lissabonin tavoitteet halutaan saavuttaa. |
| --- | --- |

1.19

painottaa, että EU:hun on värvättävä nykyistä enemmän tutkijoita, jotta Lissabonin tavoitteet voidaan saavuttaa. Komitea katsoo, että tutkijoiden rekrytointi on merkittävä testi kehitettäessä EU:n maahanmuuttopolitiikkaa ja sen kykyä poistaa ammattitaitoisen työvoiman vajetta. Tiedonannossaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Euroopan yhteisössä suoritettavaa tieteellistä tutkimusta varten, KOM(2004) 178 lopullinen, Euroopan komissio arvioi, että EU:ssa tarvitaan vuoteen 2010 mennessä nykyisten lisäksi 700 000 tutkijaa, jos Lissabonin tavoitteet halutaan saavuttaa.

| 1.20 | panee merkille, että oikeus- ja sisäasiainneuvosto pääsi direktiiviin liittyen marraskuussa 2004 yhteisymmärrykseen yleisestä lähestymistavasta. Vaikka lähestymistapaan sisältyy ammattipätevyyden tunnustaminen, työolot ja verohelpotukset, siinä ei näytetä otettavan huomioon lyhytaikaisesti EU:ssa oleskelevien tutkijoiden perheenjäsenten maahanpääsyn helpottamista. Komitean mielestä kyseessä on tutkijoiden palkkaamiseen keskeisellä tavalla vaikuttava asia, ja perheenjäsenten maahanpääsyn helpottaminen saattaisi EU:n jäsenvaltiot samaan asemaan Yhdysvaltojen ja Kanadan kaltaisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

1.20

panee merkille, että oikeus- ja sisäasiainneuvosto pääsi direktiiviin liittyen marraskuussa 2004 yhteisymmärrykseen yleisestä lähestymistavasta. Vaikka lähestymistapaan sisältyy ammattipätevyyden tunnustaminen, työolot ja verohelpotukset, siinä ei näytetä otettavan huomioon lyhytaikaisesti EU:ssa oleskelevien tutkijoiden perheenjäsenten maahanpääsyn helpottamista. Komitean mielestä kyseessä on tutkijoiden palkkaamiseen keskeisellä tavalla vaikuttava asia, ja perheenjäsenten maahanpääsyn helpottaminen saattaisi EU:n jäsenvaltiot samaan asemaan Yhdysvaltojen ja Kanadan kaltaisten maiden kanssa.

| 1.21 | korostaa Euroopan työllisyysstrategian ja Euroopan sosiaalirahaston merkittävää roolia koulutuksen tarjonnassa ja työtaitojen parantamisessa, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä uusien maahanmuuttajien kotouttamisessa. Epäedullisessa asemassa olevien ryhmien integroiminen työmarkkinoille on eräs Euroopan työllisyysstrategian painopisteistä. Näin pyritään varmistamaan työvoiman tarjonta, maksimoimaan mukautuvuus sekä vastaamaan alakohtaiseen ja alueelliseen työvoimapulaan. EU:n uusien työllisyyttä koskevien suuntaviivojen tavoitteena on unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten ja EU:n kansalaisten työllisyysasteen välisen eron pienentäminen. Vuonna 2002 ero oli 11,7 prosenttia. Tutkimuksessa ei viitata Euroopan sosiaalirahaston toimiin, joilla pyritään edistämään maahanmuuttajien integroimista työmarkkinoille, eikä paikallis- ja alueviranomaisten alalla tekemää innovatiivista työtä. |
| --- | --- |

1.21

korostaa Euroopan työllisyysstrategian ja Euroopan sosiaalirahaston merkittävää roolia koulutuksen tarjonnassa ja työtaitojen parantamisessa, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä uusien maahanmuuttajien kotouttamisessa. Epäedullisessa asemassa olevien ryhmien integroiminen työmarkkinoille on eräs Euroopan työllisyysstrategian painopisteistä. Näin pyritään varmistamaan työvoiman tarjonta, maksimoimaan mukautuvuus sekä vastaamaan alakohtaiseen ja alueelliseen työvoimapulaan. EU:n uusien työllisyyttä koskevien suuntaviivojen tavoitteena on unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten ja EU:n kansalaisten työllisyysasteen välisen eron pienentäminen. Vuonna 2002 ero oli 11,7 prosenttia. Tutkimuksessa ei viitata Euroopan sosiaalirahaston toimiin, joilla pyritään edistämään maahanmuuttajien integroimista työmarkkinoille, eikä paikallis- ja alueviranomaisten alalla tekemää innovatiivista työtä.

| 1.22 | panee merkille, että tutkimuksessa selvitettiin laillistamistoimien tehokkuutta sekä maahanmuuttajan että jäsenvaltion näkökulmasta, ja katsoo, että suuren mittakaavan laillistamistoimenpiteet eivät tavallisesti ole tarkoituksenmukaisin tapa ratkaista sääntöjen vastaisen maahanmuuton aiheuttamia ongelmia. Tapauskohtaisesti sovellettavat laillistamismahdollisuudet saattavat kuitenkin useissa tapauksissa olla hyödyllinen väline sääntöjen vastaisen maahanmuuton hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

1.22

panee merkille, että tutkimuksessa selvitettiin laillistamistoimien tehokkuutta sekä maahanmuuttajan että jäsenvaltion näkökulmasta, ja katsoo, että suuren mittakaavan laillistamistoimenpiteet eivät tavallisesti ole tarkoituksenmukaisin tapa ratkaista sääntöjen vastaisen maahanmuuton aiheuttamia ongelmia. Tapauskohtaisesti sovellettavat laillistamismahdollisuudet saattavat kuitenkin useissa tapauksissa olla hyödyllinen väline sääntöjen vastaisen maahanmuuton hallitsemiseksi.

| 1.23 | yhtyy tutkimuksen tuloksiin, joissa ”painottuu se näkökanta, ettei laillistamismenettelyjä pitäisi katsoa muuttovirtojen hallintakeinoksi, sillä todellisuudessa laillistamismenettelyt näyttävät usein olevan kielteistä seurausta maahanmuuttopolitiikasta”. Laillistamistoimet saattavat kuitenkin olla välttämättömiä yksittäistapauksissa maahanmuuttajien kotiutuessa paikallisyhteisöihin, jotta heidät saadaan pois harmaan talouden piiristä ja jotta voidaan kasvattaa verotuloja ja edistää sosiaalista koheesiota. Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen (House of Lords) raportissa esitetyt huomiot ovat tässä yhteydessä mielenkiintoisia (8). |
| --- | --- |

1.23

yhtyy tutkimuksen tuloksiin, joissa ”painottuu se näkökanta, ettei laillistamismenettelyjä pitäisi katsoa muuttovirtojen hallintakeinoksi, sillä todellisuudessa laillistamismenettelyt näyttävät usein olevan kielteistä seurausta maahanmuuttopolitiikasta”. Laillistamistoimet saattavat kuitenkin olla välttämättömiä yksittäistapauksissa maahanmuuttajien kotiutuessa paikallisyhteisöihin, jotta heidät saadaan pois harmaan talouden piiristä ja jotta voidaan kasvattaa verotuloja ja edistää sosiaalista koheesiota. Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen (House of Lords) raportissa esitetyt huomiot ovat tässä yhteydessä mielenkiintoisia (8).

| 1.24 | on yhtä mieltä ylähuoneen raportissa esitetyn toteamuksen kanssa, jonka mukaan ”pitkäaikaisten laittomien maahanmuuttajien laillistaminen jossain muodossa on välttämätöntä, jos halutaan välttää laittomassa asemassa olevista ja hyväksikäytölle alttiista henkilöistä koostuvan, suurenevan alaryhmän muodostumista”. Ylähuoneen raportissa korostetaan, että on minimoitava laillistamisen maahanmuuttoa edistäviä vaikutuksia, ja esitetään, että tähän voidaan pitkälti päästä, jos laaja-alaisen rangaistuksen poistamisen sijaan suositaan tapauskohtaista käsittelyä. Lopuksi ylähuoneen raportissa todetaan, että rangaistuksen poistaminen voi ”tarjota harvinaisen mahdollisuuden saada luotettavaa tietoa laittoman maahanmuuttajaväestön koosta ja luonteesta” (9). |
| --- | --- |

1.24

on yhtä mieltä ylähuoneen raportissa esitetyn toteamuksen kanssa, jonka mukaan ”pitkäaikaisten laittomien maahanmuuttajien laillistaminen jossain muodossa on välttämätöntä, jos halutaan välttää laittomassa asemassa olevista ja hyväksikäytölle alttiista henkilöistä koostuvan, suurenevan alaryhmän muodostumista”. Ylähuoneen raportissa korostetaan, että on minimoitava laillistamisen maahanmuuttoa edistäviä vaikutuksia, ja esitetään, että tähän voidaan pitkälti päästä, jos laaja-alaisen rangaistuksen poistamisen sijaan suositaan tapauskohtaista käsittelyä. Lopuksi ylähuoneen raportissa todetaan, että rangaistuksen poistaminen voi ”tarjota harvinaisen mahdollisuuden saada luotettavaa tietoa laittoman maahanmuuttajaväestön koosta ja luonteesta” (9).

Laiton maahanmuutto

| 1.25 | panee merkille laittoman maahanmuuton moninaiset muodot sekä vaikeudet tutkia niitä. Komitea katsoo, että laittoman maahanmuuton eri muotoja on kuitenkin edelleen tutkittava, jotta alan politiikkaa voidaan muotoilla nykyistä tehokkaammin. Tässä yhteydessä olisi tärkeää erottaa toisistaan






  — | henkilöt, jotka ovat tulleet maahan laillisesti mutta ylittäneet sallitun oleskeluajan |
| --- | --- | --- |

1.25

panee merkille laittoman maahanmuuton moninaiset muodot sekä vaikeudet tutkia niitä. Komitea katsoo, että laittoman maahanmuuton eri muotoja on kuitenkin edelleen tutkittava, jotta alan politiikkaa voidaan muotoilla nykyistä tehokkaammin. Tässä yhteydessä olisi tärkeää erottaa toisistaan

—

henkilöt, jotka ovat tulleet maahan laillisesti mutta ylittäneet sallitun oleskeluajan

| — | henkilöt, joilla on oleskelulupa mutta jotka ovat rikkoneet maahantulomääräyksiä |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on oleskelulupa mutta jotka ovat rikkoneet maahantulomääräyksiä

| — | henkilöt, joiden turvapaikka-anomus on hylätty |
| --- | --- |

—

henkilöt, joiden turvapaikka-anomus on hylätty

| — | sääntöjen vastaisesti maahan tulleet henkilöt, joilla ei ole maahantulolupaa ja jotka ovat tulleet maahan asiaankuulumattomalla tavalla ja ilman maahantuloon vaadittavia asiakirjoja. |
| --- | --- |

—

sääntöjen vastaisesti maahan tulleet henkilöt, joilla ei ole maahantulolupaa ja jotka ovat tulleet maahan asiaankuulumattomalla tavalla ja ilman maahantuloon vaadittavia asiakirjoja.

| 1.26 | kannattaa tutkimuksessa esitettyjä näkemyksiä siitä, että avaintekijöitä sääntöjen vastaista maahanmuuttoa torjuttaessa ovat henkilöiden palauttamista koskevan yhteisön politiikan kehittäminen, merkittävien yhteistyösopimusten tekeminen lähtömaiden kanssa sekä pimeän työn muuttaminen lailliseksi työksi. |
| --- | --- |

1.26

kannattaa tutkimuksessa esitettyjä näkemyksiä siitä, että avaintekijöitä sääntöjen vastaista maahanmuuttoa torjuttaessa ovat henkilöiden palauttamista koskevan yhteisön politiikan kehittäminen, merkittävien yhteistyösopimusten tekeminen lähtömaiden kanssa sekä pimeän työn muuttaminen lailliseksi työksi.

| 1.27 | on tyytyväinen tutkimuksen ehdotuksiin henkilöiden palauttamista koskevan yhteisön politiikan kehittämiseksi. Marraskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ehdotuksen palauttamista koskevaksi toimintaohjelmaksi, ja ohjelman täytäntöön panemista on nyt edistettävä. |
| --- | --- |

1.27

on tyytyväinen tutkimuksen ehdotuksiin henkilöiden palauttamista koskevan yhteisön politiikan kehittämiseksi. Marraskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ehdotuksen palauttamista koskevaksi toimintaohjelmaksi, ja ohjelman täytäntöön panemista on nyt edistettävä.

| 1.28 | on samaa mieltä tutkimuksen toteamuksesta, jonka mukaan ”yhteistyö kolmansien maiden kanssa on elintärkeää, kun laittomia muuttovirtoja halutaan pienentää”, sekä kannattaa äskettäin järjestetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa painotettua ”tarvetta soveltaa maahanmuuttoon kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaisi alkuperä- ja kauttakulkumaihin liittyvät ihmisoikeuskysymykset, poliittiset kysymykset ja kehitysyhteistyökysymykset”. |
| --- | --- |

1.28

on samaa mieltä tutkimuksen toteamuksesta, jonka mukaan ”yhteistyö kolmansien maiden kanssa on elintärkeää, kun laittomia muuttovirtoja halutaan pienentää”, sekä kannattaa äskettäin järjestetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa painotettua ”tarvetta soveltaa maahanmuuttoon kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaisi alkuperä- ja kauttakulkumaihin liittyvät ihmisoikeuskysymykset, poliittiset kysymykset ja kehitysyhteistyökysymykset”.

| 1.29 | korostaa tutkimuksessa esiin tuotua maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikan yhteisvaikutusta. Komitea uskoo, että kehitysyhteistyöpolitiikalla voidaan parantaa unionin ulkopuolisten maiden taloudellisia ja sosiaalisia oloja ja vähentää näin EU:hun suuntautuvaa maahanmuuttoa edistäviä tekijöitä. |
| --- | --- |

1.29

korostaa tutkimuksessa esiin tuotua maahanmuutto- ja kehitysyhteistyöpolitiikan yhteisvaikutusta. Komitea uskoo, että kehitysyhteistyöpolitiikalla voidaan parantaa unionin ulkopuolisten maiden taloudellisia ja sosiaalisia oloja ja vähentää näin EU:hun suuntautuvaa maahanmuuttoa edistäviä tekijöitä.

| 1.30 | painottaa sitä, että Euroopan unionin on edistettävä aktiivisesti naapurimaiden kanssa toteutettavia yhteisaloitteita esimerkiksi uuden naapuruuspolitiikan välineen sekä Tacis-, Meda-, Encas- ja Interreg-ohjelmien avulla. On tärkeää luoda ”kumppanien piiri”, jotta rauha ja yhteisvastuu voidaan ulottaa EU:n naapurimaihin unionin vastikään laajennuttua. Euroopan unionin on toimittava yhteistyössä kyseisten maiden kanssa niiden taloudellisten ja sosiaalisten olojen parantamiseksi sekä maastamuuttoa edistävien tekijöiden, kuten korkean työttömyyden, alhaisten palkkojen, demokratiavajeen ja järjestäytyneen rikollisuuden, vähentämiseksi. Eräs yhteistyön painopistealoista on maahanmuuton hallinta. Jotkut naapurimaat ovat kehittäneet sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon kohdennettuja toimintasuunnitelmia, ja EU on valmis tukemaan niiden täytäntöönpanoa ja myös tällaisia suunnitelmia valmistelevien maiden toteuttamia laittoman maahanmuuton vastaisia toimia. |
| --- | --- |

1.30

painottaa sitä, että Euroopan unionin on edistettävä aktiivisesti naapurimaiden kanssa toteutettavia yhteisaloitteita esimerkiksi uuden naapuruuspolitiikan välineen sekä Tacis-, Meda-, Encas- ja Interreg-ohjelmien avulla. On tärkeää luoda ”kumppanien piiri”, jotta rauha ja yhteisvastuu voidaan ulottaa EU:n naapurimaihin unionin vastikään laajennuttua. Euroopan unionin on toimittava yhteistyössä kyseisten maiden kanssa niiden taloudellisten ja sosiaalisten olojen parantamiseksi sekä maastamuuttoa edistävien tekijöiden, kuten korkean työttömyyden, alhaisten palkkojen, demokratiavajeen ja järjestäytyneen rikollisuuden, vähentämiseksi. Eräs yhteistyön painopistealoista on maahanmuuton hallinta. Jotkut naapurimaat ovat kehittäneet sääntöjen vastaiseen maahanmuuttoon kohdennettuja toimintasuunnitelmia, ja EU on valmis tukemaan niiden täytäntöönpanoa ja myös tällaisia suunnitelmia valmistelevien maiden toteuttamia laittoman maahanmuuton vastaisia toimia.

| 1.31 | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa Tacis-, Meda-, Encas- ja Interreg-ohjelmissa ja muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli jatko-ohjelmia kehitettäessä. |
| --- | --- |

1.31

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa Tacis-, Meda-, Encas- ja Interreg-ohjelmissa ja muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli jatko-ohjelmia kehitettäessä.

| 1.32 | suhtautuu pääasiassa myönteisesti ehdotukseen uudesta naapuruuspolitiikan välineestä (josta komitea laatii erillisen lausunnon) mutta pahoittelee sitä, ettei paikallis- ja alueviranomaisilla ole välineen yhteydessä merkittävämpää roolia, varsinkin kun useat välineen piiriin kuuluvat politiikan alat kuuluvat myös paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. |
| --- | --- |

1.32

suhtautuu pääasiassa myönteisesti ehdotukseen uudesta naapuruuspolitiikan välineestä (josta komitea laatii erillisen lausunnon) mutta pahoittelee sitä, ettei paikallis- ja alueviranomaisilla ole välineen yhteydessä merkittävämpää roolia, varsinkin kun useat välineen piiriin kuuluvat politiikan alat kuuluvat myös paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan.

| 1.33 | on tyytyväinen siihen, että tutkimuksessa korostetaan tarvetta purkaa sääntelemättömät työmarkkinat ja varjotalous, jonka tutkimuksessa ”arvioidaan olevan 7–16 prosenttia EU:n BKT:stä, vaikka prosenttiosuus ei missään nimessä koostu pelkästään laittomista maahanmuuttajista”. Pimeä työ on muutettava lailliseksi työksi. Tämä kysymys on yksi vuonna 2003 laadittujen työllisyyttä koskevien suuntaviivojen kymmenestä painopistealasta. Useat jäsenvaltiot mainitsivat vuonna 2003 laadituissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan ulkomaisiin työntekijöihin ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleisiin henkilöihin kohdennetut erityistoimet. Komitea on tyytyväinen siihen, että Haagin ohjelmassa jäsenvaltioita kehotetaan täyttämään Euroopan työllisyysstrategiassa asetetut, sääntelemättömien työmarkkinoiden purkamista koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

1.33

on tyytyväinen siihen, että tutkimuksessa korostetaan tarvetta purkaa sääntelemättömät työmarkkinat ja varjotalous, jonka tutkimuksessa ”arvioidaan olevan 7–16 prosenttia EU:n BKT:stä, vaikka prosenttiosuus ei missään nimessä koostu pelkästään laittomista maahanmuuttajista”. Pimeä työ on muutettava lailliseksi työksi. Tämä kysymys on yksi vuonna 2003 laadittujen työllisyyttä koskevien suuntaviivojen kymmenestä painopistealasta. Useat jäsenvaltiot mainitsivat vuonna 2003 laadituissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan ulkomaisiin työntekijöihin ja sääntöjen vastaisesti maahan tulleisiin henkilöihin kohdennetut erityistoimet. Komitea on tyytyväinen siihen, että Haagin ohjelmassa jäsenvaltioita kehotetaan täyttämään Euroopan työllisyysstrategiassa asetetut, sääntelemättömien työmarkkinoiden purkamista koskevat tavoitteet.

| 1.34 | kiinnittää huomiota raja-alueiden muita suurempaan tuen tarpeeseen, sillä etenkin sääntöjen vastainen maahantulo vaikuttaa niihin muita alueita enemmän. Komitea kannattaa EU:n rajavartioston sekä varhaisen vaiheen varoitusjärjestelmän perustamista, sillä unionin ulkorajojen yhteinen hallinta on voitava toteuttaa tehokkaasti. Lisäksi on edistettävä oikeudellista ja poliisiyhteistyötä sekä keskushallinnon tasolla että alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.34

kiinnittää huomiota raja-alueiden muita suurempaan tuen tarpeeseen, sillä etenkin sääntöjen vastainen maahantulo vaikuttaa niihin muita alueita enemmän. Komitea kannattaa EU:n rajavartioston sekä varhaisen vaiheen varoitusjärjestelmän perustamista, sillä unionin ulkorajojen yhteinen hallinta on voitava toteuttaa tehokkaasti. Lisäksi on edistettävä oikeudellista ja poliisiyhteistyötä sekä keskushallinnon tasolla että alue- ja paikallistasolla.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | muistuttaa EU:n toimielimiä siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli maahanmuuttajien kotouttamisessa. Näin ollen komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainasemaa tutkimuksissa esiin tuoduissa monissa aloitteissa. Niitä ovat mm. kokemustenvaihto maahanmuuttoa koskevissa toimissa, uuden naapuruuspolitiikan välineen sekä Tacis- ja Interreg-ohjelmien jatko-ohjelmien kehittäminen. Komitea suosittaakin, että paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan osallistumaan täysimittaisesti ohjelmien toteutukseen. |
| --- | --- |

2.1

muistuttaa EU:n toimielimiä siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli maahanmuuttajien kotouttamisessa. Näin ollen komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten avainasemaa tutkimuksissa esiin tuoduissa monissa aloitteissa. Niitä ovat mm. kokemustenvaihto maahanmuuttoa koskevissa toimissa, uuden naapuruuspolitiikan välineen sekä Tacis- ja Interreg-ohjelmien jatko-ohjelmien kehittäminen. Komitea suosittaakin, että paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan osallistumaan täysimittaisesti ohjelmien toteutukseen.

| 2.2 | katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tulisi tarjota nykyistä parempia mahdollisuuksia ja että käytänteisiin tulisi sisältyä esimerkiksi vertaisryhmän arviointi maahanmuuton alalla. Komitea panee merkille, että tämä voitaisiin toteuttaa soveltamalla avointa koordinointimenetelmää EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään Euroopan komission alaa koskevat ehdotukset. |
| --- | --- |

2.2

katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tulisi tarjota nykyistä parempia mahdollisuuksia ja että käytänteisiin tulisi sisältyä esimerkiksi vertaisryhmän arviointi maahanmuuton alalla. Komitea panee merkille, että tämä voitaisiin toteuttaa soveltamalla avointa koordinointimenetelmää EU:n maahanmuuttopolitiikan kehittämiseen, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään Euroopan komission alaa koskevat ehdotukset.

| 2.3 | kehottaa Euroopan komissiota muodostamaan politiikkansa ja toimintansa osalta unionin ulkopuolisten maiden kansalaisiin liittyvien pääosastojen edustajista ryhmän tehostamaan nykyisen toiminnan integrointia ja koordinointia. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa Euroopan komissiota muodostamaan politiikkansa ja toimintansa osalta unionin ulkopuolisten maiden kansalaisiin liittyvien pääosastojen edustajista ryhmän tehostamaan nykyisen toiminnan integrointia ja koordinointia.

| 2.4 | kehottaa Euroopan komissiota laatimaan tutkimusohjelman, jonka avulla korjataan tutkimuksessa esiin tulleet tutkimustoiminnan puutteet. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa Euroopan komissiota laatimaan tutkimusohjelman, jonka avulla korjataan tutkimuksessa esiin tulleet tutkimustoiminnan puutteet.

| 2.5 | kehottaa lisäämään oleellisesti panostuksia INTI-ohjelmaan, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua entistä monilukuisempina EU:n rahoittamiin, maahanmuuttajien kotouttamista koskeviin kansainvälisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa lisäämään oleellisesti panostuksia INTI-ohjelmaan, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voivat osallistua entistä monilukuisempina EU:n rahoittamiin, maahanmuuttajien kotouttamista koskeviin kansainvälisiin hankkeisiin.

| 2.6 | korostaa maahanmuuton keskeistä roolia puuttuvan ammattitaitoisen työvoiman saamiseksi ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa kehittämään asianomaisilla aloilla tehokkaita aloitteita mukaan luettuna unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten rekrytointi tieteelliseen tutkimustyöhön. |
| --- | --- |

2.6

korostaa maahanmuuton keskeistä roolia puuttuvan ammattitaitoisen työvoiman saamiseksi ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa kehittämään asianomaisilla aloilla tehokkaita aloitteita mukaan luettuna unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten rekrytointi tieteelliseen tutkimustyöhön.

| 2.7 | korostaa mahdollisuutta edistää tarkoituksenmukaisia kehityspolitiikkoja unionin ulkopuolisissa maissa. Lisäksi on tärkeää, että maahanmuuttoa koskevissa tutkimuksissa otetaan huomioon muuttoliikkeisiin liittyvät uudenlaiset piirteet, kuten se, että yhä suurempi osa maahanmuuttajista on naisia. Tämä on erityisen tärkeää maahanmuuttopolitiikkoja laadittaessa, kehitettäessä ja täytäntöönpantaessa. |
| --- | --- |

2.7

korostaa mahdollisuutta edistää tarkoituksenmukaisia kehityspolitiikkoja unionin ulkopuolisissa maissa. Lisäksi on tärkeää, että maahanmuuttoa koskevissa tutkimuksissa otetaan huomioon muuttoliikkeisiin liittyvät uudenlaiset piirteet, kuten se, että yhä suurempi osa maahanmuuttajista on naisia. Tämä on erityisen tärkeää maahanmuuttopolitiikkoja laadittaessa, kehitettäessä ja täytäntöönpantaessa.

| 2.8 | kehottaa kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistumaan täysimittaisesti luotettavien ja vertailukelpoisten EU-tason tietojen luomiseen. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistumaan täysimittaisesti luotettavien ja vertailukelpoisten EU-tason tietojen luomiseen.

| 2.9 | on tyytyväinen Euroopan komission suunnitelmiin käynnistää laaja-alainen kuulemisprosessi vihreästä kirjasta, jonka aiheena on taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettava EU:n strategia (KOM(2004) 811 lopullinen), ja muistuttaa komissiota siitä, että alueiden komiteaa ja paikallis- ja alueviranomaisia on tässä yhteydessä kuultava täysimittaisesti. |
| --- | --- |

2.9

on tyytyväinen Euroopan komission suunnitelmiin käynnistää laaja-alainen kuulemisprosessi vihreästä kirjasta, jonka aiheena on taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettava EU:n strategia (KOM(2004) 811 lopullinen), ja muistuttaa komissiota siitä, että alueiden komiteaa ja paikallis- ja alueviranomaisia on tässä yhteydessä kuultava täysimittaisesti.

| 2.10 | uskoo, että Euroopan muuttoliikkeiden verkoston ja seurantaelimen kehittämiseksi tarvitaan pikaisia toimia, ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset on kutsuttava osallistumaan täysimittaisesti niiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

2.10

uskoo, että Euroopan muuttoliikkeiden verkoston ja seurantaelimen kehittämiseksi tarvitaan pikaisia toimia, ja katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset on kutsuttava osallistumaan täysimittaisesti niiden kehittämiseen.

| 2.11 | on huolissaan Eurooppa-neuvoston toimien hitaudesta kehitettäessä vuonna 1999 kokoontuneen Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmille perustuvaa EU:n maahanmuuttopolitiikkaa ja siihen liittyviä toimia. Komitea korostaakin, että Haagin ohjelmassa esiin tuoduissa asioissa on tehtävä pikaisia päätöksiä. |
| --- | --- |

2.11

on huolissaan Eurooppa-neuvoston toimien hitaudesta kehitettäessä vuonna 1999 kokoontuneen Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmille perustuvaa EU:n maahanmuuttopolitiikkaa ja siihen liittyviä toimia. Komitea korostaakin, että Haagin ohjelmassa esiin tuoduissa asioissa on tehtävä pikaisia päätöksiä.

Bryssel 13. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 109, 30.4.2004, s. 46–49.

1

(2)  EYVL C 19, 22.1.2002, s. 20–22.

2

(3)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 85–88.

3

(4)  EYVL C 278, 14.11.2002, s. 44–48.

4

(5)  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 30–32.

5

(6)  Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän marraskuussa 2004 julkaisema raportti ”Facing the challenge, the Lisbon strategy for growth and employment”, s. 13.

6

(7)  Kokin raportti, s. 13.

7

(8)  EU-asioita käsittelevän ylähuoneen komitean raportti ”A Community Policy on Illegal Immigration”, istuntokausi 2001–2002, 37. raportti.

8

A Community Policy on Illegal Immigration

(9)  Ylähuoneen raportti, kohta 112.

9

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/55

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä ’Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen’”

(2005/C 231/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä ”Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen”, KOM(2004) 410 lopullinen,

ottaa huomioon komission 25. elokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 5. huhtikuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan perustuslaista ja erityisesti sen II-61, II-78, II-79, III-266, III-267 ja III-268 artiklan,

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 1951 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, jota on täydennetty 31. tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla,

ottaa huomioon Haagin ohjelmaa koskevat puheenjohtajan päätelmät: vapauden, turvallisuuden ja oikeuden vahvistamisen Euroopan unionissa, erityisesti turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa ja rajavalvontaa koskevat erityissuuntaviivat (1.2) sekä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan ulkoisen ulottuvuuden (1.6),

ottaa huomioon alueiden komitean aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Maahanmuutto, kotouttaminen ja työllisyys” (KOM(2003) 336 lopullinen) antaman lausunnon (CdR 223/2003 fin (1)),

ottaa huomioon pakolaispolitiikan alaa käsittelevät lausuntonsa CdR 90/2001 fin (2), CdR 214/2001 fin (3), CdR 93/2002 fin (4), ja CdR 249/2003 fin (5),

ottaa huomioon ”ulkosuhteet”-valiokunnan 7. helmikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 338/2004 rev. 1) (esittelijä: István Sértő-Radics, Uszkan kunnanjohtaja, HU/ELDR),

| 1) | katsoo, että kestävät ratkaisut edellyttävät jäsenvaltioiden yhteisvastuun kehittämistä, mitä tulee kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden hallittuun siirtymiseen unionin alueelle. Lisäksi lähtömaiden asianmukaista suojelukykyä olisi vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa pätevän yhteisen turvapaikkapolitiikan luomista ja harjoittamista ajatellen. |
| --- | --- |

1)

katsoo, että kestävät ratkaisut edellyttävät jäsenvaltioiden yhteisvastuun kehittämistä, mitä tulee kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden hallittuun siirtymiseen unionin alueelle. Lisäksi lähtömaiden asianmukaista suojelukykyä olisi vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa pätevän yhteisen turvapaikkapolitiikan luomista ja harjoittamista ajatellen.

| 2) | katsoo, että asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on välttämätöntä, että jäsenvaltioille ja alueille — lähtö- tai kauttakulkumaat ja alueet mukaan lukien — taataan riittävät määrärahat ottaen erityisesti huomioon yhteisön laajentuminen ja uusien jäsenmaiden tarpeet, |
| --- | --- |

2)

katsoo, että asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on välttämätöntä, että jäsenvaltioille ja alueille — lähtö- tai kauttakulkumaat ja alueet mukaan lukien — taataan riittävät määrärahat ottaen erityisesti huomioon yhteisön laajentuminen ja uusien jäsenmaiden tarpeet,

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | kannattaa komission tiedonannossaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä ”Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen” esittämiä ehdotuksia ja antaa tukensa erityisesti unionin alueellisille suojeluohjelmille, joilla pyritään parantamaan lähtöalueen maiden (naapuri- ja kauttakulkumaat) suojelukapasiteettia. |
| --- | --- |

1.1

kannattaa komission tiedonannossaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä ”Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen” esittämiä ehdotuksia ja antaa tukensa erityisesti unionin alueellisille suojeluohjelmille, joilla pyritään parantamaan lähtöalueen maiden (naapuri- ja kauttakulkumaat) suojelukapasiteettia.

| 1.2 | katsoo, että on tarpeen noudattaa Yhdistyneiden Kansakuntien päävaltuutetun suosituksia siitä, että sukupuolen vuoksi tapahtunutta vainoamista pidettäisiin yhtenä perusteena pakolaisaseman tunnustamiselle. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että on tarpeen noudattaa Yhdistyneiden Kansakuntien päävaltuutetun suosituksia siitä, että sukupuolen vuoksi tapahtunutta vainoamista pidettäisiin yhtenä perusteena pakolaisaseman tunnustamiselle.

| 1.3 | arvostaa sitä, että komissio haluaa myös kauttakulkumaiden osallistuvan kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden tilanteen järjestämiseen. Kauttakulkumaihin olisi kuitenkin kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota ja myös niiden alueiden roolia olisi korostettava. Lisäksi olisi varmistettava asianmukainen tuki. |
| --- | --- |

1.3

arvostaa sitä, että komissio haluaa myös kauttakulkumaiden osallistuvan kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden tilanteen järjestämiseen. Kauttakulkumaihin olisi kuitenkin kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota ja myös niiden alueiden roolia olisi korostettava. Lisäksi olisi varmistettava asianmukainen tuki.

| 1.4 | korostaa, että kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanoton vaikutukset ilmenevät erityisesti paikallistasolla ja vastaanottavissa yhteisöissä. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskevaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanoton vaikutukset ilmenevät erityisesti paikallistasolla ja vastaanottavissa yhteisöissä. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottoa ja kotouttamista koskevaan päätöksentekoon.

| 1.5 | korostaa erityisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää vastuuasemaa kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanotossa ja kotouttamisessa. Onkin valitettavaa, ettei komissio ehdotuksessaan esitä kattavaa paikallis- ja alueviranomaisten kuulemista ohjelman toteutuksen suunnittelua ja sen rahoitusta koskevan päätöksenteon yhteydessä. Ehdotuksessa ei taata riittävästi paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuutta osallistua yhteisön toimiin liittyvien parhaiden käytänteiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.5

korostaa erityisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää vastuuasemaa kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden vastaanotossa ja kotouttamisessa. Onkin valitettavaa, ettei komissio ehdotuksessaan esitä kattavaa paikallis- ja alueviranomaisten kuulemista ohjelman toteutuksen suunnittelua ja sen rahoitusta koskevan päätöksenteon yhteydessä. Ehdotuksessa ei taata riittävästi paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuutta osallistua yhteisön toimiin liittyvien parhaiden käytänteiden kehittämiseen.

| 1.6 | pitää näin ollen tärkeänä sitä, että tavoitteet, välineet sekä sisä- ja ulkopoliittiset menettelyt yhtenäistetään ja integroidaan nykyistä paremmin etenkin rajatylittävien ongelmien osalta. |
| --- | --- |

1.6

pitää näin ollen tärkeänä sitä, että tavoitteet, välineet sekä sisä- ja ulkopoliittiset menettelyt yhtenäistetään ja integroidaan nykyistä paremmin etenkin rajatylittävien ongelmien osalta.

| 1.7 | kiinnittää huomiota siihen, että kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkiöiden tilanteen järjestämistä voidaan olennaisesti edistää asianomaisten tahojen, eli vastaanottavan jäsenvaltion sekä lähtö- ja kauttakulkumaan alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyöllä ja yhteistoimin. |
| --- | --- |

1.7

kiinnittää huomiota siihen, että kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkiöiden tilanteen järjestämistä voidaan olennaisesti edistää asianomaisten tahojen, eli vastaanottavan jäsenvaltion sekä lähtö- ja kauttakulkumaan alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyöllä ja yhteistoimin.

| 1.8 | katsoo, että unionin uudelleensijoitusohjelmaa on tarkasteltava ja analysoitava enemmän sen mahdollisten sosiaalisten vaikutusten osalta. Tämä koskee eritoten työmarkkinoita asianomaisten jäsenvaltioiden ja alueiden kehityksessä jälkeen jääneillä seuduilla, jotka kärsivät suuresta työttömyydestä. |
| --- | --- |

1.8

katsoo, että unionin uudelleensijoitusohjelmaa on tarkasteltava ja analysoitava enemmän sen mahdollisten sosiaalisten vaikutusten osalta. Tämä koskee eritoten työmarkkinoita asianomaisten jäsenvaltioiden ja alueiden kehityksessä jälkeen jääneillä seuduilla, jotka kärsivät suuresta työttömyydestä.

| 1.9 | myöntää unionin tukipolitiikan merkityksen muita kehittymättömämmissä ja köyhemmissä maissa ja alueilla elävien kannalta, mutta painottaa toisaalta kaikkien EU-kansalaisten yhdenvertaista kohtelua, jotta unionin kaavailemalle uudelleensijoitusohjelmalle saadaan jäsenvaltioiden kansalaisten laaja tuki. |
| --- | --- |

1.9

myöntää unionin tukipolitiikan merkityksen muita kehittymättömämmissä ja köyhemmissä maissa ja alueilla elävien kannalta, mutta painottaa toisaalta kaikkien EU-kansalaisten yhdenvertaista kohtelua, jotta unionin kaavailemalle uudelleensijoitusohjelmalle saadaan jäsenvaltioiden kansalaisten laaja tuki.

| 1.10 | ehdottaa, että Euroopan komissio jatkaa yhdessä valtiovallasta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa oikeudellisten näkökohtien selvittämistä. Selvitystyön tavoitteena on laatia objektiiviset ja johdonmukaiset perusteet, joilla kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden tapaukset määritellään uudelleensijoitusta varten, varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja syrjimättömyys sekä tarjota vastaanottaville maille ja alueille tarvittava oikeudellinen tuki. Tähän liittyen on tärkeä painottaa uudelleensijoitusohjelman nojalla jäsenvaltioihin vastaanotettujen pakolaisten integroimista työmarkkinoille siten, että heitä koskevat samat oikeudet kuin kaikkia unionin kansalaisia. |
| --- | --- |

1.10

ehdottaa, että Euroopan komissio jatkaa yhdessä valtiovallasta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa oikeudellisten näkökohtien selvittämistä. Selvitystyön tavoitteena on laatia objektiiviset ja johdonmukaiset perusteet, joilla kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden tapaukset määritellään uudelleensijoitusta varten, varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja syrjimättömyys sekä tarjota vastaanottaville maille ja alueille tarvittava oikeudellinen tuki. Tähän liittyen on tärkeä painottaa uudelleensijoitusohjelman nojalla jäsenvaltioihin vastaanotettujen pakolaisten integroimista työmarkkinoille siten, että heitä koskevat samat oikeudet kuin kaikkia unionin kansalaisia.

2   Alueiden komitean suositukset

| 2.1 | kannattaa komission tiedonantoa, jonka se katsoo tarjoavan hyvän perustan tulevalle arvioinnille. Erityisesti uudelleensijoitusohjelman osalta komitea kuitenkin katsoo, että analysointia ja selvittämistä on vielä jatkettava. Niinpä se suositteleekin, että uudelleensijoitusohjelmaa koskevan ehdotuksen neuvostolle esittämisen määräaikaa lykätään, jotta neuvostolle voidaan esittää nykyistä huolellisemmin valmisteltu asiakirja. |
| --- | --- |

2.1

kannattaa komission tiedonantoa, jonka se katsoo tarjoavan hyvän perustan tulevalle arvioinnille. Erityisesti uudelleensijoitusohjelman osalta komitea kuitenkin katsoo, että analysointia ja selvittämistä on vielä jatkettava. Niinpä se suositteleekin, että uudelleensijoitusohjelmaa koskevan ehdotuksen neuvostolle esittämisen määräaikaa lykätään, jotta neuvostolle voidaan esittää nykyistä huolellisemmin valmisteltu asiakirja.

| 2.2 | kehottaa lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan muotoiluun ja täytäntöönpanoon ja tarjoamaan niille tarvittavan taloudellisen tuen. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan muotoiluun ja täytäntöönpanoon ja tarjoamaan niille tarvittavan taloudellisen tuen.

| 2.3 | ehdottaa, että selvitetään mahdollisuus laajentaa kaudella 2007–2013 rakennerahastojen kolmannen päätavoitteen piiriin kuuluvaan alueelliseen yhteistyöhön ja uuteen naapuruuspolitiikkaan tarkoitetun rahoituksen kohdealaa mainittujen tehtävien kattamiseksi. Komitea toivoo, että tavoitteen yhteydessä toteutetut yhteiset monenväliset ohjelmat sekä naapuruuspolitiikan yhteydessä toimeenpantavat kahdenväliset toimintasuunnitelmat koordinoidaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.3

ehdottaa, että selvitetään mahdollisuus laajentaa kaudella 2007–2013 rakennerahastojen kolmannen päätavoitteen piiriin kuuluvaan alueelliseen yhteistyöhön ja uuteen naapuruuspolitiikkaan tarkoitetun rahoituksen kohdealaa mainittujen tehtävien kattamiseksi. Komitea toivoo, että tavoitteen yhteydessä toteutetut yhteiset monenväliset ohjelmat sekä naapuruuspolitiikan yhteydessä toimeenpantavat kahdenväliset toimintasuunnitelmat koordinoidaan tehokkaasti.

| 2.4 | ehdottaa muuttoliikkeen merkittävyyden Välimeren alueella huomioon ottaen, että tulevissa muuttovirtojen sääntelyä koskevissa ohjelmissa, kuten AENEAS, pidetään tämän alan toimiin tarkoitettuja hankkeita edelleen ensisijaisina, |
| --- | --- |

2.4

ehdottaa muuttoliikkeen merkittävyyden Välimeren alueella huomioon ottaen, että tulevissa muuttovirtojen sääntelyä koskevissa ohjelmissa, kuten AENEAS, pidetään tämän alan toimiin tarkoitettuja hankkeita edelleen ensisijaisina,

| 2.5 | kehottaa soveltamaan unionin kaavailemaa uudelleensijoitusohjelmaa siten, että varmistetaan sekä uudelleensijoitettavien pakolaisten että kaikkien unionin kansalaisten yhdenvertainen kohtelu. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa soveltamaan unionin kaavailemaa uudelleensijoitusohjelmaa siten, että varmistetaan sekä uudelleensijoitettavien pakolaisten että kaikkien unionin kansalaisten yhdenvertainen kohtelu.

| 2.6 | kannattaa Haagin ohjelmaa koskevien puheenjohtajan päätelmien täytäntöönpanoa. Komitea pitää toivottavana paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista esitettyyn, kaikkien yhteiskunnan jäsenten kesken yhteisillä foorumeilla käytävään kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja muuhun toimintaan, jolla pyritään parantamaan kotouttamiseen liittyvien kaikkien politiikan alojen keskinäistä ymmärtämistä. |
| --- | --- |

2.6

kannattaa Haagin ohjelmaa koskevien puheenjohtajan päätelmien täytäntöönpanoa. Komitea pitää toivottavana paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista esitettyyn, kaikkien yhteiskunnan jäsenten kesken yhteisillä foorumeilla käytävään kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja muuhun toimintaan, jolla pyritään parantamaan kotouttamiseen liittyvien kaikkien politiikan alojen keskinäistä ymmärtämistä.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 109, 30.4.2004, s. 46–49.

1

(2)  EYVL C 19, 22.1.2002, s. 20–22.

2

(3)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 85–88.

3

(4)  EYVL C 278, 14.11.2002, s. 44–48.

4

(5)  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 30–32.

5

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/58

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: Euroopan naapuruuspolitiikka — Strategia-asiakirja”

(2005/C 231/08)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka — Strategia-asiakirja” (KOM(2004) 373 lopullinen),

ottaa huomioon komission 13. toukokuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. kesäkuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission neuvostolle antaman tiedonannon Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa laadittavia toimintasuunnitelmia koskevista komission ehdotuksista (COM(2004) 795 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian kuningaskunnan Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa EU–Jordania-assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja Jordanian yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 796 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi kauppaa ja yhteistyötä koskevalla väliaikaisella Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksella perustetussa EU:n ja palestiinalaishallinnon sekakomiteassa vahvistettavasta yhteisön kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja palestiinalaishallinnon yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 789 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa EU–Tunisia-assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja Tunisian yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 792 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja Ukrainan yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 791 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa EU–Israel-assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja Israelin yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 790 final),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kannasta, joka koskee suosituksen antamista EU:n ja Moldovan yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (COM(2004) 787 final),

ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (KOM(2004) 101 lopullinen),

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä (KOM(2004) 628 lopullinen),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kohti uutta naapuruuspolitiikan välinettä” (KOM(2003) 393 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mietinnön aiheesta ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” (KOM(2003) 104 lopullinen — 2003/2018 INI),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” (CdR 175/2003 (1)),

ottaa huomioon suuntaa-antavan lausuntonsa aiheesta ”Euro–Välimeri-kumppanuus sekä alue- ja paikallisviranomaiset: koordinointi ja erityisvälineen luominen hajautettua yhteistyötä varten” (CdR 327/2003 fin (2)),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Alue- ja paikallishallinto Venäjällä sekä EU:n ja Venäjän yhteistyön kehittyminen” (CdR 105/2004),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004–2006” (CdR 102/2003 fin (3)),

ottaa huomioon lausuntoluonnoksensa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (CdR 162/2004 rev. 3) (esittelijä: Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen Albert Bore [UK/PSE]),

ottaa huomioon ”ulkosuhteet”-valiokunnan helmikuun 7. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 336/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli Essexin kreivikunnanvaltuutettu Paul Hanningfield (UK/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Euroopan naapuruuspolitiikan valossa AK:n tulisi voimavarojensa ja institutionaalisen tehtävänsä puitteissa laajentaa toimintaansa ulkosuhteiden alalla. Komitean ulkoisen toiminnan piiriin tulisi ottaa nykyisten ehdokasvaltioiden lisäksi myös Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaat, mutta myös muita maita. |
| --- | --- |

1)

Euroopan naapuruuspolitiikan valossa AK:n tulisi voimavarojensa ja institutionaalisen tehtävänsä puitteissa laajentaa toimintaansa ulkosuhteiden alalla. Komitean ulkoisen toiminnan piiriin tulisi ottaa nykyisten ehdokasvaltioiden lisäksi myös Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaat, mutta myös muita maita.

| 2) | Ulkosuhteiden alalla AK:n tulee edelleen keskittyä ensisijaisesti yhteistyöhön nykyisten ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2)

Ulkosuhteiden alalla AK:n tulee edelleen keskittyä ensisijaisesti yhteistyöhön nykyisten ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| 3) | Lisäksi AK:n tulisi asettaa osana naapuruuspolitiikkaa etusijalle vuoropuhelu ja yhteistyö kaikkien EU:n pohjois-, itä- ja etelärajoilla sijaitsevien valtioiden kanssa. |
| --- | --- |

3)

Lisäksi AK:n tulisi asettaa osana naapuruuspolitiikkaa etusijalle vuoropuhelu ja yhteistyö kaikkien EU:n pohjois-, itä- ja etelärajoilla sijaitsevien valtioiden kanssa.

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon:

1   Alueiden komitean kanta

1.1   Yleisiä huomioita Euroopan naapuruuspolitiikasta

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1.1 | suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan tärkeään ja tarpeelliseen Euroopan komission asiakirjaan, sillä se antaa todellisen ja aidon mahdollisuuden määrittää ja parantaa Euroopan unionin ja sen naapurimaiden suhteita. |
| --- | --- |

1.1.1

suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan tärkeään ja tarpeelliseen Euroopan komission asiakirjaan, sillä se antaa todellisen ja aidon mahdollisuuden määrittää ja parantaa Euroopan unionin ja sen naapurimaiden suhteita.

| 1.1.2 | toteaa, että kun otetaan huomioon Euroopan unionin äskettäinen laajentuminen ja sen aiheuttamat muutokset unionin ulkorajoihin, komission ehdottama naapuruuspolitiikka merkitsee oikea-aikaista ja tervetullutta askelta eteenpäin. Sen tarkoituksena on jakaa EU:n laajentumisen tuomat hyödyt naapurimaiden kanssa sekä vahvistaa vakautta, turvallisuutta ja hyvinvointia kaikkien asianomaisten tahojen hyödyksi. |
| --- | --- |

1.1.2

toteaa, että kun otetaan huomioon Euroopan unionin äskettäinen laajentuminen ja sen aiheuttamat muutokset unionin ulkorajoihin, komission ehdottama naapuruuspolitiikka merkitsee oikea-aikaista ja tervetullutta askelta eteenpäin. Sen tarkoituksena on jakaa EU:n laajentumisen tuomat hyödyt naapurimaiden kanssa sekä vahvistaa vakautta, turvallisuutta ja hyvinvointia kaikkien asianomaisten tahojen hyödyksi.

| 1.1.3 | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan Euroopan naapuruuspolitiikka tarjoaa välineen Euroopan unionin ja sen naapurimaiden suhteiden lujittamiseksi ja pyrkii estämään uusien erottavien linjojen syntymisen niiden välille. |
| --- | --- |

1.1.3

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan Euroopan naapuruuspolitiikka tarjoaa välineen Euroopan unionin ja sen naapurimaiden suhteiden lujittamiseksi ja pyrkii estämään uusien erottavien linjojen syntymisen niiden välille.

| 1.1.4 | korostaa, että vaikka Euroopan naapuruuspolitiikan tarkoituksena on parantaa EU:n ja sen naapurimaiden suhteita, kyseessä on kuitenkin itse laajentumisprosessista täysin erillinen prosessi, ja asiaan tulee myös suhtautua sen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.4

korostaa, että vaikka Euroopan naapuruuspolitiikan tarkoituksena on parantaa EU:n ja sen naapurimaiden suhteita, kyseessä on kuitenkin itse laajentumisprosessista täysin erillinen prosessi, ja asiaan tulee myös suhtautua sen mukaisesti.

| 1.1.5 | painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava tärkeä rooli kyseisessä prosessissa, ja on huolissaan siitä, että naapuruuspolitiikassa ei ole erillistä mainintaa alue- ja paikallisviranomaisista eikä siinä määritellä kyseisten viranomaisten roolia. |
| --- | --- |

1.1.5

painottaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava tärkeä rooli kyseisessä prosessissa, ja on huolissaan siitä, että naapuruuspolitiikassa ei ole erillistä mainintaa alue- ja paikallisviranomaisista eikä siinä määritellä kyseisten viranomaisten roolia.

| 1.1.6 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että naapuruuspolitiikan tarkoituksena on tarjota naapurimaille mahdollisuus osallistua EU:n erilaisiin toimintoihin lisäämällä poliittista yhteistyötä sekä yhteistyötä turvallisuus-, talous- ja kulttuuriasioissa. |
| --- | --- |

1.1.6

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että naapuruuspolitiikan tarkoituksena on tarjota naapurimaille mahdollisuus osallistua EU:n erilaisiin toimintoihin lisäämällä poliittista yhteistyötä sekä yhteistyötä turvallisuus-, talous- ja kulttuuriasioissa.

| 1.1.7 | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on tukea pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on ihmisoikeuksien ja kansalaisyhteiskunnan kunnioittaminen sekä hyvän hallintotavan kehittäminen naapurimaissa. |
| --- | --- |

1.1.7

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on tukea pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on ihmisoikeuksien ja kansalaisyhteiskunnan kunnioittaminen sekä hyvän hallintotavan kehittäminen naapurimaissa.

| 1.1.8 | on tässä yhteydessä tyytyväinen Ukrainan ja Georgian viimeaikaiseen poliittiseen kehitykseen. Unionin naapuruuspolitiikalla on aktiivisesti tuettava kyseisiä maita niiden pyrkiessä edistämään demokratiaa ja markkinataloutta. |
| --- | --- |

1.1.8

on tässä yhteydessä tyytyväinen Ukrainan ja Georgian viimeaikaiseen poliittiseen kehitykseen. Unionin naapuruuspolitiikalla on aktiivisesti tuettava kyseisiä maita niiden pyrkiessä edistämään demokratiaa ja markkinataloutta.

| 1.1.9 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan naapuruuspolitiikalla pyritään parantamaan EU:n ja sen naapurimaiden välisiä kauppasuhteita sekä taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

1.1.9

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Euroopan naapuruuspolitiikalla pyritään parantamaan EU:n ja sen naapurimaiden välisiä kauppasuhteita sekä taloudellista kehitystä.

| 1.1.10 | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikka on tärkeä väline pyrittäessä tiivistämään EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden yhteistyötä terrorismin, laittoman maahanmuuton sekä huumausaine- ja ihmiskaupan kaltaisen rajatylittävän rikollisuuden torjunnassa. |
| --- | --- |

1.1.10

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikka on tärkeä väline pyrittäessä tiivistämään EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden yhteistyötä terrorismin, laittoman maahanmuuton sekä huumausaine- ja ihmiskaupan kaltaisen rajatylittävän rikollisuuden torjunnassa.

| 1.1.11 | tukee niissä naapuruuspolitiikan kohdemaissa, joissa on etnisiä vähemmistöjä, kehitettäviä innovatiivisia ratkaisuja rinnakkaiselon edistämiseksi sekä yleisesti hyväksyttyjen perusperiaatteiden kunnioittamiseksi. |
| --- | --- |

1.1.11

tukee niissä naapuruuspolitiikan kohdemaissa, joissa on etnisiä vähemmistöjä, kehitettäviä innovatiivisia ratkaisuja rinnakkaiselon edistämiseksi sekä yleisesti hyväksyttyjen perusperiaatteiden kunnioittamiseksi.

1.2   Euroopan naapuruuspolitiikan paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.2.1 | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on mahdollisuuksien mukaan oltava nykyistä merkittävämpi rooli naapuruuspolitiikan kohdemaiden demokratiaprosessissa. Tämä koskee myös toimivallan jakoa. |
| --- | --- |

1.2.1

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on mahdollisuuksien mukaan oltava nykyistä merkittävämpi rooli naapuruuspolitiikan kohdemaiden demokratiaprosessissa. Tämä koskee myös toimivallan jakoa.

| 1.2.2 | painottaa, että unionin yhtenä pääperiaatteena on toissijaisuusperiaatteen kunnioittaminen. Toissijaisuusperiaate mahdollistaa asioiden hoidon mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla. Komitean mielestä alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva ja ainutlaatuinen rooli kyseisen tavoitteen toteuttamisessa, sillä niillä on mahdollisuus varmistaa kestävä ja asianmukaisesti kohdennettu suhdetoiminta. |
| --- | --- |

1.2.2

painottaa, että unionin yhtenä pääperiaatteena on toissijaisuusperiaatteen kunnioittaminen. Toissijaisuusperiaate mahdollistaa asioiden hoidon mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla. Komitean mielestä alue- ja paikallisviranomaisilla on ratkaiseva ja ainutlaatuinen rooli kyseisen tavoitteen toteuttamisessa, sillä niillä on mahdollisuus varmistaa kestävä ja asianmukaisesti kohdennettu suhdetoiminta.

| 1.2.3 | kiinnittää huomiota alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan tehokkuuteen pyrittäessä edistämään demokratiaprosessia. |
| --- | --- |

1.2.3

kiinnittää huomiota alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan tehokkuuteen pyrittäessä edistämään demokratiaprosessia.

| 1.2.4 | huomauttaa lisäksi, että alue- ja paikallisviranomaisten toiminta on tehokas tapa totuttaa kansalaiset käytännössä demokraattisiin arvoihin, joten kyseiset viranomaiset ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä varmistamaan demokratian toimivuus. |
| --- | --- |

1.2.4

huomauttaa lisäksi, että alue- ja paikallisviranomaisten toiminta on tehokas tapa totuttaa kansalaiset käytännössä demokraattisiin arvoihin, joten kyseiset viranomaiset ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä varmistamaan demokratian toimivuus.

| 1.2.5 | korostaa, että on tärkeää kehittää ja vahvistaa paikallishallintoa edistämällä rajatylittävää yhteistyötä sekä hyödyntämällä entistä paremmin tiedon vaihtamista ja jakamista nykyisten Euregio-alueiden kanssa, sillä siten voidaan tukea kunkin maan toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.2.5

korostaa, että on tärkeää kehittää ja vahvistaa paikallishallintoa edistämällä rajatylittävää yhteistyötä sekä hyödyntämällä entistä paremmin tiedon vaihtamista ja jakamista nykyisten Euregio-alueiden kanssa, sillä siten voidaan tukea kunkin maan toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

| 1.2.6 | huomauttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien valtioiden alue- ja paikallisviranomaisilla on ollut vaikeuksia ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin hallintorakenteidensa sovittamiseksi yhteen eurooppalaisten rakenteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2.6

huomauttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien valtioiden alue- ja paikallisviranomaisilla on ollut vaikeuksia ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin hallintorakenteidensa sovittamiseksi yhteen eurooppalaisten rakenteiden kanssa.

| 1.2.7 | toivoo voivansa jakaa Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden kanssa ne kokemukset, jotka komitean jäsenet hankkivat pitäessään yllä yhteyksiä ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaisiin laajentumisprosessin aikana. |
| --- | --- |

1.2.7

toivoo voivansa jakaa Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden kanssa ne kokemukset, jotka komitean jäsenet hankkivat pitäessään yllä yhteyksiä ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaisiin laajentumisprosessin aikana.

| 1.2.8 | katsoo, että tarkoituksenmukaisin taso kumppanimaiden kanssa tehtävälle hallinnon hajaannuttamista koskevalle yhteistyölle on paikallis- ja aluetaso. |
| --- | --- |

1.2.8

katsoo, että tarkoituksenmukaisin taso kumppanimaiden kanssa tehtävälle hallinnon hajaannuttamista koskevalle yhteistyölle on paikallis- ja aluetaso.

| 1.2.9 | palauttaa mieleen ne alat, joilla alue- ja paikallishallinnon asiantuntemuksesta on eniten hyötyä kumppanimaille:






  a) | maankäyttö ja aluesuunnittelu |
| --- | --- | --- |

1.2.9

palauttaa mieleen ne alat, joilla alue- ja paikallishallinnon asiantuntemuksesta on eniten hyötyä kumppanimaille:

a)

maankäyttö ja aluesuunnittelu

| b) | taajama-alueiden hallinto |
| --- | --- |

b)

taajama-alueiden hallinto

| c) | maatalous, kalastus ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

c)

maatalous, kalastus ja maaseudun kehittäminen

| d) | ympäristö, luonnonvarojen käyttö ja väestönsuojelu |
| --- | --- |

d)

ympäristö, luonnonvarojen käyttö ja väestönsuojelu

| e) | liikenteen ja energian paikallisulottuvuus |
| --- | --- |

e)

liikenteen ja energian paikallisulottuvuus

| f) | pk-yrityksiä tukevat politiikat |
| --- | --- |

f)

pk-yrityksiä tukevat politiikat

| g) | työllisyyttä edistävät politiikat |
| --- | --- |

g)

työllisyyttä edistävät politiikat

| h) | kulttuuriin ja urheiluun liittyvät aloitteet |
| --- | --- |

h)

kulttuuriin ja urheiluun liittyvät aloitteet

| i) | kulttuuriperinnön suojeluun ja hyödyntämiseen tähtäävät politiikat |
| --- | --- |

i)

kulttuuriperinnön suojeluun ja hyödyntämiseen tähtäävät politiikat

| j) | kansalaisläheinen sosiaalipolitiikka |
| --- | --- |

j)

kansalaisläheinen sosiaalipolitiikka

| k) | koulutus |
| --- | --- |

k)

koulutus

| l) | terveys- ja sosiaalipalvelut |
| --- | --- |

l)

terveys- ja sosiaalipalvelut

| m) | muuttovirtojen hallinta, muuttajien vastaanotto ja kotouttamispolitiikka |
| --- | --- |

m)

muuttovirtojen hallinta, muuttajien vastaanotto ja kotouttamispolitiikka

| n) | asuminen |
| --- | --- |

n)

asuminen

| o) | turvallisuus ja turvatoimenpiteet |
| --- | --- |

o)

turvallisuus ja turvatoimenpiteet

| p) | julkiset hankinnat. |
| --- | --- |

p)

julkiset hankinnat.

| 1.2.10 | muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on mahdollisuus toimia tavalla, joka ylittää valtiotason yhteistyön perinteiset rajat ja täydentää sitä. Komission mukaan Euroopan naapuruuspolitiikka voikin toimia todella tehokkaasti juuri alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.2.10

muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on mahdollisuus toimia tavalla, joka ylittää valtiotason yhteistyön perinteiset rajat ja täydentää sitä. Komission mukaan Euroopan naapuruuspolitiikka voikin toimia todella tehokkaasti juuri alue- ja paikallistasolla.

| 1.2.11 | huomauttaa, että viime aikoina kehitettyjen hajautettua yhteistyötä koskevien käytäntöjen yhteydessä on korostettu paikallisviranomaisten vastuuta uusien yhteistyöprosessien vauhdittamisesta. |
| --- | --- |

1.2.11

huomauttaa, että viime aikoina kehitettyjen hajautettua yhteistyötä koskevien käytäntöjen yhteydessä on korostettu paikallisviranomaisten vastuuta uusien yhteistyöprosessien vauhdittamisesta.

1.3   Maantieteellinen kattavuus

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.3.1 | huomauttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien valtioiden taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen kehitys poikkeavat toisistaan. Lisäksi niiden lähtökohdat poikkeavat toisistaan, kun ne kehittävät suhteitaan EU:hun. |
| --- | --- |

1.3.1

huomauttaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien valtioiden taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen kehitys poikkeavat toisistaan. Lisäksi niiden lähtökohdat poikkeavat toisistaan, kun ne kehittävät suhteitaan EU:hun.

| 1.3.2 | katsoo, että aidosti demokraattisessa yhteiskunnassa on oltava kansan valitsemat ja sille tilivelvolliset alueelliset ja paikalliset instituutiot, ja odottaa kiinnostuneena Venäjän paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaa koskevan federaation lakiuudistuksen voimaantuloa vuonna 2006. Komitea uskoo uudistuksen edistävän mahdollista yhteistyötä EU:n ja Venäjän alue- ja paikallisviranomaisten välillä erityisesti selkeyttämällä toimivaltaa rajatylittävän yhteistyön alalla. |
| --- | --- |

1.3.2

katsoo, että aidosti demokraattisessa yhteiskunnassa on oltava kansan valitsemat ja sille tilivelvolliset alueelliset ja paikalliset instituutiot, ja odottaa kiinnostuneena Venäjän paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaa koskevan federaation lakiuudistuksen voimaantuloa vuonna 2006. Komitea uskoo uudistuksen edistävän mahdollista yhteistyötä EU:n ja Venäjän alue- ja paikallisviranomaisten välillä erityisesti selkeyttämällä toimivaltaa rajatylittävän yhteistyön alalla.

| 1.3.3 | on huolestunut siitä, että Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä ei suoraan mainita Kaliningradin alueen nykyisiä ongelmia. Komitea myöntää kuitenkin, että Kaliningradin tilanteeseen on kiinnitetty riittävästi huomiota komission muissa asiakirjoissa ja muussa toiminnassa. |
| --- | --- |

1.3.3

on huolestunut siitä, että Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä ei suoraan mainita Kaliningradin alueen nykyisiä ongelmia. Komitea myöntää kuitenkin, että Kaliningradin tilanteeseen on kiinnitetty riittävästi huomiota komission muissa asiakirjoissa ja muussa toiminnassa.

| 1.3.4 | on tyytyväinen siihen, että Etelä-Kaukasuksen maat Armenia, Azerbaidžan ja Georgia on päätetty lisätä Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden joukkoon. |
| --- | --- |

1.3.4

on tyytyväinen siihen, että Etelä-Kaukasuksen maat Armenia, Azerbaidžan ja Georgia on päätetty lisätä Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaiden joukkoon.

| 1.3.5 | suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että EU sitoutuu ”antamaan lisätukea uskottaviin ja jatkuviin käytännön uudistustoimiin, erityisesti edellä mainituilla ensisijaisilla aloilla” (4). |
| --- | --- |

1.3.5

suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että EU sitoutuu ”antamaan lisätukea uskottaviin ja jatkuviin käytännön uudistustoimiin, erityisesti edellä mainituilla ensisijaisilla aloilla” (4).

1.4   Toimintasuunnitelmat

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.4.1 | kannattaa ajatusta kumppanimaiden ja EU:n yhteisesti sopimasta, kaiken kattavasta toimintasuunnitelmasta, sillä se olisi tehokkain tapa saavuttaa Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteet. |
| --- | --- |

1.4.1

kannattaa ajatusta kumppanimaiden ja EU:n yhteisesti sopimasta, kaiken kattavasta toimintasuunnitelmasta, sillä se olisi tehokkain tapa saavuttaa Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteet.

| 1.4.2 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n ja kunkin kumppanimaan suhteiden päämäärä ja kehitystahti riippuvat siitä, missä määrin kyseinen maa on sitoutunut yhteisiin arvoihin, sekä sen tahdosta ja kyvystä toteuttaa sovitut ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

1.4.2

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n ja kunkin kumppanimaan suhteiden päämäärä ja kehitystahti riippuvat siitä, missä määrin kyseinen maa on sitoutunut yhteisiin arvoihin, sekä sen tahdosta ja kyvystä toteuttaa sovitut ensisijaiset tavoitteet.

| 1.4.3 | korostaa, että on tärkeää kiinnittää runsaasti huomiota köyhyyden vähentämiseen ja korruption kitkemiseen, sillä korruption katsotaan haittaavan merkittävällä tavalla uudistuksia useissa Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaissa. |
| --- | --- |

1.4.3

korostaa, että on tärkeää kiinnittää runsaasti huomiota köyhyyden vähentämiseen ja korruption kitkemiseen, sillä korruption katsotaan haittaavan merkittävällä tavalla uudistuksia useissa Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaissa.

| 1.4.4 | katsoo, että olisi ollut hyödyllistä, jos kuhunkin toimintasuunnitelmaan olisi sisällytetty asianomaisen kumppanimaan alue- ja paikallishallinnon roolia käsittelevä erityisosa, jossa määritetään yksityiskohtaiset ja selkeät tavoitteet paikallishallinnon roolille sekä sille, millä tavalla kumppanimaa aikoo hajauttaa toimivaltuuksia ja vahvistaa paikallis- ja aluehallintoa. Tämä toivomus tulisi saattaa komission tietoon, jotta kyseinen osa voidaan sisällyttää tuleviin toimintasuunnitelmiin. |
| --- | --- |

1.4.4

katsoo, että olisi ollut hyödyllistä, jos kuhunkin toimintasuunnitelmaan olisi sisällytetty asianomaisen kumppanimaan alue- ja paikallishallinnon roolia käsittelevä erityisosa, jossa määritetään yksityiskohtaiset ja selkeät tavoitteet paikallishallinnon roolille sekä sille, millä tavalla kumppanimaa aikoo hajauttaa toimivaltuuksia ja vahvistaa paikallis- ja aluehallintoa. Tämä toivomus tulisi saattaa komission tietoon, jotta kyseinen osa voidaan sisällyttää tuleviin toimintasuunnitelmiin.

| 1.4.5 | katsoo, että komitean jäsenillä on tärkeä rooli analysoitaessa kullekin kumppanimaalle suunnattua rahoitusta ja käytäessä siitä keskustelua, erityisesti kun otetaan huomioon naapuruuspolitiikkaa käsittelevään strategia-asiakirjaan sisältyvä seuraava toteamus: ”Komissio on ehdottanut, että nykyisiä varoja tai niiden seuraajia kasvatetaan uusissa rahoitusnäkymissä huomattavasti, EU:n Euroopan naapuruuspolitiikalle antaman ensisijaisen aseman mukaisesti”. Uusi yksinkertaistettu rahoitusmekanismi, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2007, korostaa entisestään tällaisen yksityiskohtaisen analyysin ja keskustelun ensisijaista merkitystä. |
| --- | --- |

1.4.5

katsoo, että komitean jäsenillä on tärkeä rooli analysoitaessa kullekin kumppanimaalle suunnattua rahoitusta ja käytäessä siitä keskustelua, erityisesti kun otetaan huomioon naapuruuspolitiikkaa käsittelevään strategia-asiakirjaan sisältyvä seuraava toteamus: ”Komissio on ehdottanut, että nykyisiä varoja tai niiden seuraajia kasvatetaan uusissa rahoitusnäkymissä huomattavasti, EU:n Euroopan naapuruuspolitiikalle antaman ensisijaisen aseman mukaisesti”. Uusi yksinkertaistettu rahoitusmekanismi, joka on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2007, korostaa entisestään tällaisen yksityiskohtaisen analyysin ja keskustelun ensisijaista merkitystä.

1.5   Euroopan naapuruuspolitiikan väline

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.5.1 | suhtautuu myönteisesti Euroopan naapuruuspolitiikan välineeseen, sillä kyseessä on uusi entistä yksinkertaisempi rahoitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.5.1

suhtautuu myönteisesti Euroopan naapuruuspolitiikan välineeseen, sillä kyseessä on uusi entistä yksinkertaisempi rahoitusjärjestelmä.

| 1.5.2 | katsoo, että komission ensisijaisena tavoitteena on oltava antaa entistä enemmän teknisesti yksityiskohtaista tietoa siitä, miten väline toimii käytännössä, miten sitä hallinnoidaan ja miten sen toimintaa valvotaan. |
| --- | --- |

1.5.2

katsoo, että komission ensisijaisena tavoitteena on oltava antaa entistä enemmän teknisesti yksityiskohtaista tietoa siitä, miten väline toimii käytännössä, miten sitä hallinnoidaan ja miten sen toimintaa valvotaan.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | katsoo, että komitean jäsenten asiantuntemusta voitaisiin käyttää hyväksi alue- ja paikallisdemokratian kehittämisessä, sillä se on välttämätöntä naapuruuspolitiikan kohdemaiden poliittisen vakauden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

katsoo, että komitean jäsenten asiantuntemusta voitaisiin käyttää hyväksi alue- ja paikallisdemokratian kehittämisessä, sillä se on välttämätöntä naapuruuspolitiikan kohdemaiden poliittisen vakauden turvaamiseksi.

| 2.2 | suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden alue- ja paikallisviranomaisten kohtaamien ongelmien ratkaisemiseksi AK kehittää asianmukaisia mekanismeja suoran vuoropuhelun ja tiedonsiirron edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden alue- ja paikallisviranomaisten kohtaamien ongelmien ratkaisemiseksi AK kehittää asianmukaisia mekanismeja suoran vuoropuhelun ja tiedonsiirron edistämiseksi.

| 2.3 | suosittaa, että niiden maiden, jotka toteuttavat tarvittavia uudistuksia voidakseen edetä kohti demokratiaa ja vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tulisi voida hyötyä täysimääräisesti Euroopan naapuruuspolitiikasta. |
| --- | --- |

2.3

suosittaa, että niiden maiden, jotka toteuttavat tarvittavia uudistuksia voidakseen edetä kohti demokratiaa ja vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, tulisi voida hyötyä täysimääräisesti Euroopan naapuruuspolitiikasta.

| 2.4 | suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikalla luodaan mahdollisuus solmia kumppanimaiden kanssa uudenlaiset sopimussuhteet, jotka voitaisiin toteuttaa eurooppalaisten naapuruussopimusten muodossa. Uudenlaisen sopimussuhteen soveltamisalaa määriteltäessä otettaisiin huomioon se, miten toimintasuunnitelmassa asetetut ensisijaiset tavoitteet ovat täyttyneet. |
| --- | --- |

2.4

suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikalla luodaan mahdollisuus solmia kumppanimaiden kanssa uudenlaiset sopimussuhteet, jotka voitaisiin toteuttaa eurooppalaisten naapuruussopimusten muodossa. Uudenlaisen sopimussuhteen soveltamisalaa määriteltäessä otettaisiin huomioon se, miten toimintasuunnitelmassa asetetut ensisijaiset tavoitteet ovat täyttyneet.

| 2.5 | ehdottaa, että toimintasuunnitelmien seuranta toteutetaan eri kumppanuus- ja yhteistyösopimusten tai assosiaatiosopimusten nykyisten rakenteiden puitteissa, ja että 2–5 vuoden kuluttua toimintasuunnitelmien hyväksymisestä niiden edistymisestä laaditaan viralliset raportit. |
| --- | --- |

2.5

ehdottaa, että toimintasuunnitelmien seuranta toteutetaan eri kumppanuus- ja yhteistyösopimusten tai assosiaatiosopimusten nykyisten rakenteiden puitteissa, ja että 2–5 vuoden kuluttua toimintasuunnitelmien hyväksymisestä niiden edistymisestä laaditaan viralliset raportit.

| 2.6 | suosittaa Euroopan komissiolle, että — samoin kuin äskettäisen laajentumisen yhteydessä tapahtui — alueiden komitean jäsenillä tulisi olla keskeinen rooli myös toimintasuunnitelmien etenemisen arvioinnissa. Tällöin tulisi keskittyä etenkin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on paikallis- ja aluehallinnon ajanmukaistaminen ja valmiuksien parantaminen. |
| --- | --- |

2.6

suosittaa Euroopan komissiolle, että — samoin kuin äskettäisen laajentumisen yhteydessä tapahtui — alueiden komitean jäsenillä tulisi olla keskeinen rooli myös toimintasuunnitelmien etenemisen arvioinnissa. Tällöin tulisi keskittyä etenkin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on paikallis- ja aluehallinnon ajanmukaistaminen ja valmiuksien parantaminen.

| 2.7 | suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaita varten laadittaviin toimintasuunnitelmiin tulisi vastaisuudessa sisällyttää kunkin kumppanimaan alue- ja paikallishallinnon roolia käsittelevä erityisosa, jossa määritetään yksityiskohtaiset ja selkeät tavoitteet paikallishallinnon roolille sekä sille, millä tavalla kumppanimaa aikoo hajauttaa toimivaltuuksia. Lisäksi kyseisten tavoitteiden toteuttamiselle on määritettävä selkeä ja avoin aikataulu. |
| --- | --- |

2.7

suosittaa, että Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaita varten laadittaviin toimintasuunnitelmiin tulisi vastaisuudessa sisällyttää kunkin kumppanimaan alue- ja paikallishallinnon roolia käsittelevä erityisosa, jossa määritetään yksityiskohtaiset ja selkeät tavoitteet paikallishallinnon roolille sekä sille, millä tavalla kumppanimaa aikoo hajauttaa toimivaltuuksia. Lisäksi kyseisten tavoitteiden toteuttamiselle on määritettävä selkeä ja avoin aikataulu.

| 2.8 | katsoo, että kaikkien toimintasuunnitelmien on sisällettävä selkeisiin ja uskottaviin taloudellisiin kannusteisiin perustuvat yhteiset ensisijaiset tavoitteet. Tarkoituksena on edistää myönteistä muutosta ja siten helpottaa teknisen avun kohdentamista. |
| --- | --- |

2.8

katsoo, että kaikkien toimintasuunnitelmien on sisällettävä selkeisiin ja uskottaviin taloudellisiin kannusteisiin perustuvat yhteiset ensisijaiset tavoitteet. Tarkoituksena on edistää myönteistä muutosta ja siten helpottaa teknisen avun kohdentamista.

| 2.9 | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallis- ja aluehallinnon tehostaminen ja ajanmukaistaminen on kiireellinen ja perusluonteinen asia. Selviä parannuksia on saatava aikaan muun muassa vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, demokraattisia arvoja ja poliittisia vapauksia koskevissa kysymyksissä paikallistasolla. Komitea suosittaakin, että komissio perustaa kutakin naapurimaata koskevien toimintasuunnitelmien yhteyteen erityisohjelmat kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi (ks. liite). |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallis- ja aluehallinnon tehostaminen ja ajanmukaistaminen on kiireellinen ja perusluonteinen asia. Selviä parannuksia on saatava aikaan muun muassa vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, demokraattisia arvoja ja poliittisia vapauksia koskevissa kysymyksissä paikallistasolla. Komitea suosittaakin, että komissio perustaa kutakin naapurimaata koskevien toimintasuunnitelmien yhteyteen erityisohjelmat kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi (ks. liite).

| 2.10 | suosittaa, että ehdotetun uuden yksinkertaistetun rahoitusjärjestelmän — Euroopan naapuruuspolitiikan välineen — yhteydessä kiinnitetään vakavaa huomiota sellaisiin erityisiin rahoitusvälineisiin, jotka on räätälöity hajautettua yhteistyötä silmällä pitäen ja joiden tarkoituksena on auttaa naapurimaiden alue- ja paikallisviranomaisia ajanmukaistamaan ja uudistamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

2.10

suosittaa, että ehdotetun uuden yksinkertaistetun rahoitusjärjestelmän — Euroopan naapuruuspolitiikan välineen — yhteydessä kiinnitetään vakavaa huomiota sellaisiin erityisiin rahoitusvälineisiin, jotka on räätälöity hajautettua yhteistyötä silmällä pitäen ja joiden tarkoituksena on auttaa naapurimaiden alue- ja paikallisviranomaisia ajanmukaistamaan ja uudistamaan toimintaansa.

| 2.11 | suosittaa, että Euroopan komissio antaa alueiden komitealle ja sen jäsenille mahdollisuuden toimia keskeisessä ja aktiivisessa roolissa Euroopan naapuruuspolitiikan uusien välineiden arvioinnissa ja niistä käytävässä keskustelussa. |
| --- | --- |

2.11

suosittaa, että Euroopan komissio antaa alueiden komitealle ja sen jäsenille mahdollisuuden toimia keskeisessä ja aktiivisessa roolissa Euroopan naapuruuspolitiikan uusien välineiden arvioinnissa ja niistä käytävässä keskustelussa.

| 2.12 | suosittaa, että kyseisen prosessin nopeuttamiseksi järjestetään vuonna 2006 konferenssi, jonka tarkoituksena on koota yhteen paikallis- ja aluehallinnon edustajia kaikista Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaista. Yhtenä vaihtoehtona olisi järjestää neljä erillistä konferenssia Välimeren aluetta, Itämeren aluetta sekä muita Itä-Euroopan ja Lähi-idän maita varten. |
| --- | --- |

2.12

suosittaa, että kyseisen prosessin nopeuttamiseksi järjestetään vuonna 2006 konferenssi, jonka tarkoituksena on koota yhteen paikallis- ja aluehallinnon edustajia kaikista Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaista. Yhtenä vaihtoehtona olisi järjestää neljä erillistä konferenssia Välimeren aluetta, Itämeren aluetta sekä muita Itä-Euroopan ja Lähi-idän maita varten.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 36.

1

(2)  EUVL C 121, 30.4.2004, s. 18–25.

2

(3)  EUVL C 23, 27.1.2004, s. 27.

3

(4)  Euroopan naapuruuspolitiikka – Strategia-asiakirja, 12.5.2004, s. 11.

4

---

LIITE

Paikallis- ja aluehallinto Euroopan naapuruuspolitiikan kohdemaissa

Valko-Venäjä:

Valko-Venäjä koostuu kuudesta alueesta (voblastsi) sekä pääkaupunkialueesta. Maassa on kolmitasoinen paikallishallintojärjestelmä, joka hallintotasot muodostuvat alue-, piirikunta-, sekä kaupunki-, kylä- ja asutuskeskusneuvostoista. Ylimmän tason muodostavat alueneuvostot, jotka ohjaavat piirikuntaneuvostojen toimintaa. Ne puolestaan ohjaavat kaupunki-, kylä- ja asutuskeskusneuvostojen toimintaa. Neuvostojen jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Neuvostot muun muassa koordinoivat koko itsehallintojärjestelmän toimintaa, vastaavat toimivaltuuksiensa puitteissa julkisista, taloudellisista ja sosioekonomisista rakenteista sekä huolehtivat luonnonvaroista, julkisesta omaisuudesta ja ympäristönsuojelusta. (1)

Moldova:

Moldovan poliittista elämää hallitsee keskushallinnon ja Transnistrian ja Gagausian alueiden separatistien kireät välit. Moldovalaisten, venäläisten, ukrainalaisten ja gagausialaisten väliset etniset, sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset erot nousivat pinnalle vuonna 1990, kun moldovan kielestä tehtiin maan virallinen kieli. Transnistrian ja Gagausian alueet vaativat itselleen Moldovasta erillisten alueiden asemaa. Gagausialle on myönnetty perustuslaillinen erityisasema, mikä on poistanut suurimmat erimielisyydet separatistien ja keskushallinnon välillä. Neuvotteluissa välittäjinä toimineet Venäjä, Etyj ja Ukraina eivät ole onnistuneet ratkaisemaan Transnistrian and Moldovan hallituksen välistä konfliktia.

Moldovan viimeisimmät paikallis- ja aluevaalit pidettiin touko- ja marraskuussa 2003, ja niiden katsottiin täyttäneen kansainväliset perusvaatimukset.

Maaliskuussa 2003 paikallishallinto järjestettiin uudelleen neuvostoajalta periytyvän mallin mukaisesti. Maa on jaettu nykyisin 33:een ”rayoniksi” kutsuttuun alueeseen (piirikuntaan), jotka korvaavat 12 aikaisempaa aluetta (judeti). Tarkemmin sanottuna maassa oli aikaisemmin 9 aluetta (judeti), yksi kaupunki, yksi autonominen alue ja yksi alueellinen yksikkö. Aluehallinnon uudelleenorganisointi oli yksi kommunistisen puolueen vuoden 2001 vaalien yhteydessä antamista vaalilupauksista, ja uusi aluejako heijastaa puolueen alueellista organisaatiota. Monet ovat arvostelleet kommunistista puoluetta siitä, että paikallishallinnon uudelleenorganisoinnin tarkoituksena on ollut lujittaa puolueen asemaa johtavana hallituspuolueena ja saada etua paikallisvaaleja silmällä pitäen. (2)

Ukraina:

Ukraina on jaettu 24 lääniin (oblastj), yhteen autonomiseen alueeseen ja kahteen kaupunkiin, joilla on oblastjin asema. Kyseinen aluejako periytyy neuvostoajalta ja on vanhentunut. Odlastjit on jaettu edelleen neuvostoihin (radas). Neuvostojen edustajat valitaan yhden edustajan vaalipiireistä. Vaalit eivät yleensä ole olleet tasapuolisia. Presidentin nimittämät piirikuntien ja aluehallinnon johtajat puuttuvat usein paikallisvaalien kulkuun. Oppositiopuolueet ovat vaatineet, että piirikunta- ja aluevaaleissa otetaan käyttöön suhteellinen vaalijärjestelmä puolueista riippumattoman virkavallan valta-aseman estämiseksi. (3)

Vuoden 2002 parlamenttivaalien jälkeen järjestetyt alueelliset vaalit eivät ole olleet kansainvälisten vaatimusten mukaisia, mutta tilanne on paranemassa. Esimerkiksi Mukacheven kaupunginjohtajan vaalin yhteydessä Etyjin tarkkailijat raportoivat havainneensa yhden hyökkäyksen äänestyspaikalle, uhkailua sekä pahoinpitelyn, jonka seurauksena yksi vaalitarkkailija joutui sairaalaan. Lisäksi raportoitiin muista epäkohdista — muun muassa äänestyslippuja oli varastettu –, ja vaalin tulosta pidettiin yleisesti väärennettynä. (4) Odessassa ja Poltavassa touko- ja kesäkuussa järjestetyt paikallisvaalit sujuivat jo paremmin, vaikka myös niiden yhteydessä esiintyi äänestäjien rekisteröintiin liittyneitä ongelmia. Demokratian toteutuminen paikallishallinnossa on selvästi puutteellista.

Venäjä:

Venäjä muodostuu 49 alueesta (oblastj), 21 tasavallasta (respublika), 10 autonomisesta piirikunnasta (avtonomnyj okrug), kuudesta aluepiiristä (kraj), yhdestä autonomisesta alueesta (avtonomnaja oblastj) ja kahdesta kaupungista, jotka kuuluvat suoraan federaatioon. Toisin sanoen Venäjän federaation 89 subjektia ovat 21 kansallista hallintoyksikköä (tasavallat), 66 alueellista hallintoyksikköä ja kaksi suoraan federaatioon kuuluvaa kaupunkia. (5) Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen toteutetun hallinnon hajauttamisen jälkeen Venäjän federaation paikallishallinnon asema on edelleen epäselvä. Kun Venäjästä tehtiin liittovaltio, useat tasavallat saivat muita liittovaltion hallintoalueita enemmän toimivaltaa. Esimerkiksi tasavaltojen lainsäädäntö on usein ristiriidassa liittovaltion lainsäädännön kanssa.

Presidentti Vladimir Putin esitteli vuonna 2000 uudistusohjelman, jonka tarkoituksen on löytää ratkaisu paikallishallinnon organisaatioiden tehottomuuteen. Ohjelman mukaan liittovaltion eri elementtejä vahvistetaan ja Venäjä jaetaan seitsemään laajempaan alueeseen. Lisäksi Venäjän federaation kuhunkin hallintoyksikköön nimitetään federaation presidenttiä edustava toimeenpanovaltaa käyttävä henkilö. Uudistusohjelman päätavoitteena on parantaa julkisen hallinnon tehokkuutta ja tehdä paikallishallinnosta merkittävä kansalaisyhteiskunnan toimintaa ja vastuullista hallintotapaa edustava tekijä. (6)

Beslanissa syyskuussa 2004 tapahtuneen terrori-iskun jälkeen presidentti Putin ilmoitti, että tapa, jolla maan 89 alueellista kuvernööriä valitaan, uudistetaan perusteellisesti. Suoran vaalin sijaan presidentti nimittää kuvernöörit, minkä jälkeen paikalliset lainsäädäntöelimet vahvistavat nimitykset. Venäjän duuma hyväksyi suunnitelman lokakuussa 2004.

Algeria:

Algeria on jaettu 48 maakuntaan (wilayas, yksikkö — wilaya). Kunkin maakunnan tärkein hallintoelin on vaaleilla valittu paikallisvaltuusto. Viimeisimmät kunnallisvaalit pidettiin lokakuussa 2002. Vaalien osallistumisvilkkaus on tavallisesti noin 50 prosenttia, ja sitä alentavat keskushallinnon ja berberikapinallisten väliset useat alueelliset konfliktit. (7) Maassa ei ole paikallista itsehallintoa, vaan kuvernöörit toimivat suoraan sisäasiainministeriön alaisuudessa. Perusrakenteiden hallinnointia ja palveluita koskeva toimivallan hajauttaminen on toiminut tehokkaasti maakuntatasolla. (8)

Egypti:

Egypti muodostuu 26 kuvernementista (muhafazat, yksikkö — muhafazah). Keskushallinnolla on ylhäältä alaspäin suuntautuvan poliittisen nimitysjärjestelmän vuoksi paljon valtaa paikallisissa hallintoelimissä. Kukin hallintotaso rakentuu edustuksellisista neuvostoista sekä hallituksen nimittämistä toimeenpanoelimistä, joiden johdossa ovat kuvernöörit, piirihallintoviranomaiset tai kaupunginjohtajat. (9) Paikallishallinto ei kykene varmistamaan julkisenvallan palveluiden tehokasta tarjontaa.

Hallinnon hajautus sai lisävauhtia presidentti Anwar Sadatin hallintokaudella. Paikallishallinnolle myönnettiin veronkanto-oikeus, mutta samalla se velvoitettiin käyttämään suuria summia valtiollisten järjestelmien ylläpitoon, mikä johti useissa tapauksissa paikallishallinnon velkaantumiseen. Paikallisviranomaisia kannustettiin myös luomaan kumppanuussuhteita yksityisiin yrityksiin, mikä vahvisti keskushallinnon ja maan rikkaan eliitin välisiä yhteyksiä. Hallinnon hajauttaminen on jatkunut presidentti Mubarakin johdolla, ja paikallishallinnossa kiinnitetään nykyään entistä enemmän huomiota paikallisiin kysymyksiin ja ollaan vähemmän riippuvaisia keskushallituksen politiikasta. Paikallishallintoa käytetään myös valvontatarkoituksiin. Piirikunnan poliisi on toiminut paikallisten silmäätekevien vastapainona, ja paikallishallintojärjestelmä (kaupunginjohtajat ja neuvostot) on integroinut heidät hallintojärjestelmään. (10)

Israel:

Israel on jaettu kuuteen alueeseen (mehoz). Ne jakautuvat edelleen 14:ään hallintopiiriin, joihin pääministeri nimittää aluehallintojohtajat. Heidän vastuullaan on aluevaltuustojen toimien valvonta ja kansallisen lainsäädännön täytäntöönpano aluetasolla. Kunnallisvaltuutetut valitaan suhteellisilla vaaleilla, joka järjestetään listavaalina. Tietyissä kunnissa kuntalaiset valitsevat kunnanjohtajan suorilla vaaleilla. Paikallishallinto vastaa julkisten palvelujen hallinnoinnista ja kerää kunnallisveroa (11).

Jordania:

Jordanian paikallishallintoa tarkasteltaessa käy ilmi se seikka, että kuninkaalla ja hänen hallituksellaan on kaikki valta. Maa on jaettu 12:een lääniin, joista jokaista johtaa nimitetty kuvernööri. Läänit jakautuvat edelleen hallintopiireihin, joihin kuuluu kaupunkeja, kyliä ja kuntia. Suurimmissa kunnissa on vaaleilla valittu kunnallisvaltuusto sekä kunnanjohtaja. Paikallisviranomaiset edustavat keskushallintoa ja panevat täytäntöön kansallista lainsäädäntöä (12). Kunnan- ja aluevaltuustot saavat rahoituksensa keskushallinnolta, ja viimeksi mainittu vastaa myös julkisista palveluista ja infrastruktuurista, mikä rajoittaa kunnan- ja aluevaltuustojen valmiuksia toimia paikallistason kysymyksissä. Nopea kaupungistuminen on aiheuttanut paikallishallinnolle vaatimuksia tarjota asianmukaisia palveluja. Viimeaikaisimmat toimivallan siirtoa koskeneet toimet liittyivät lähinnä valtion omistamien teollisuuslaitosten yksityistämiseen (13).

Libanon:

Libanonin paikallishallinnon tila on tällä hetkellä epävarma, sillä keskushallinto pyrkii jälleen rakentamaan maata 16 vuoden sisällissodan jälkeen. Paikallishallinnon tehtävät siirrettiin keskushallinnolle, sillä se pystyi näin pysyttämään kontrollin itsellään sodan aikana. Keskustelu siitä, kumpi on parempi ratkaisu, vahva keskushallinto vai hallinnon hajauttaminen, tulee vaikuttamaan paikallishallinnon kehitykseen vielä monen vuoden ajan (14). Syyrian vaikutus Libanonin sisäisiin asioihin on vahvistanut keskushallintoa. Maan poliittisen epävakauden vuoksi hallitus ei juurikaan tue hallinnonhajauttamista (15).

Libanon on jaettu kuudeksi lääniksi, jotka puolestaan jakautuvat kunniksi. Ensimmäiset vaalit 35 vuoteen pidettiin vuonna 1998. Äänestysprosentti oli korkea, keskimäärin 60–70 prosenttia. Beirutissa vain 30 prosenttia äänioikeutetuista äänesti, mutta tämän katsottiin johtuvan siitä, että äänestäjät katsoivat vaalien tuloksen olleen jo ennalta tiedossa. Vilpistä tai väkivallasta oli kuitenkin vain vähän todisteita. Vaalit olivat yksi vaihe rauhattomuuksien jälkeisessä uudelleenrakentamisessa (16). Paikallishallinto tukeutuu rahoituksen saamisessa keskushallintoon, mikä rajoittaa sen kykyä käsitellä paikallistason kysymyksiä.

Libya:

Libya muodostui aikojen kuluessa eri alueista, jotka yhdistettiin liittovaltioksi kuningas Idriksen aikana. Yhtenäisvaltiojärjestelmä korvasi liittovaltion vuonna 1963. Kymmenen lääniä olivat käytännössä keskushallinnon ”jatkeita”. Gaddafin johtaman vuoden 1963 vallankumouksen jälkeen paikallishallinnon yksikköjä vahvistettiin entisestään; tarkoituksena on saada muut hallinnontasot keskushallinnon tiiviimpään kontrolliin. Väliportaan hallinto toimi edelleenkin hierarkkisena järjestelmänä, joka perustuu hallinnolliseen yhteistoimintaan keskushallinnon kanssa. Se ei käytännössä edusta kansaa eivätkä kansalaiset osallistu sen kautta paikallistason päätöksentekoon (17). Paikallishallinto muodostuu CIA World Fact Book -teoksen mukaan 25 kunnasta (on mahdollista, että kuntien tilalla on nykyään 13 aluetta).

Hallinnonhajauttamisprosessilla on monia esteitä. Talous perustuu suurelta osin öljynvientiin ja hallitus rahoittaa toimintansa siitä saatavilla varoilla. Öljytulojen erittäin keskitetty kanavoituminen on heikentänyt hallinnonhajauttamiseen tähtääviä pyrkimyksiä Libyassa (18). Vaikka Libyan lain mukaan paikallishallinto vastaa koulutukseen, teollisuuteen ja kunnallistekniikkaan liittyvistä tehtävistä, käytännössä keskushallinto sanelee paikallistason toimien toteuttamistavan. Libyalla on lainsäädännön perusteella arvioituna yksi arabimaiden pisimmälle hajautetuista hallinnoista. Paikallishallinto vastaa koulutukseen, teollisuuteen ja kunnallistekniikkaan liittyvistä toiminnoista, mutta käytännössä keskushallinto sanelee sen tehtävät. Kansalaisyhteiskunnan ja hallituksesta riippumattomien poliittisten organisaatioiden toimintaa estetään jatkuvasti ja näin ollen ruohonjuuritaso ei juurikaan osallistu poliittiseen päätöksentekoon. Monet yhteiskunnan eliittiin kuuluvista, joiden voisi olettaa toimivan paikallistason johtotehtävissä, oleskelevat ulkomailla. (19)

Marokko:

Hallinnonhajauttaminen alkoi 1960-luvulla reaktiona kasvavaan sosiaaliseen paineeseen. Hallinnonhajauttamisen suurimmat esteet ovat koordinaation puute eri hallinnontasojen välillä sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja paikallishallinnon puutteelliset valmiudet (20). Marokon vahva keskushallinto ja paikallisdemokratian puute ovat suurin este paikallisdemokratian kehittymiselle. Perustuslaillinen monarkia on edelleen vahva, ja se on vasta hitaasti kehittymässä parlamentaariseksi järjestelmäksi. Parlamentti valitaan demokraattisia periaatteita noudattaen, ja viimeksi vuonna 2002 pidetyt vaalit olivat koko alueen vapaimmat ja demokraattisimmat. (21)

Marokossa on 37 lääniä ja kaksi aluehallintokokonaisuutta (wilaya). Vuonna 1997 parlamentissa hyväksytyn, hallinnonhajauttamista ja alueellistamista koskevan lain nojalla perustettiin 16 uutta aluetta. Jokaista lääniä hallinnoi edustajisto, jonka läänin kunnanvaltuustot valitsevat. Kunnat vastaavat infrastruktuurista ja paikallispalveluista. Paikallishallinto kärsii rahoituksen puutteesta, koska sillä ei ole oikeutta kantaa veroja. Kunnallisvaalit pidettiin viimeksi vuonna 1997, ja oppositiopuolueet katsoivat vaalin olleen vilpillinen. (22)

Syyria:

Syyria on jaettu 14:ään lääniin, joita johtaa sisäministerin nimittämä kuvernööri. Kuvernöörit vastaavat toimistaan suoraan presidentille, ja he johtavat lääninhallitusta sekä ministeriöiden paikallisvirastoja sekä valtion omistamia yrityksiä. Läänien alapuolella ovat hallintohierarkian mukaisessa järjestyksessä hallintopiirit, piirit ja kyläkunnat. Paikallisvaaleissa valitut valtuustot hallinnoivat näitä alueita; käytännössä ne ovat erittäin riippuvaisia keskushallinnosta (23). Syyrian laaja virkamieskunta ja vahva keskusjohtoisuus estävät paikallishallinnon kehitystä. Hallinto on riippuvainen pienen, valtaa käyttävän ryhmän päätöksistä. Viimeisimmät paikallisvaalit pidettiin vuonna 1999 (24). Pääministeri Mirun toimikaudella on aloitettu joitain hallinnonhajauttamiseen tähtääviä ohjelmia, mutta hallinnonhajauttaminen on todennäköisesti hidas prosessi, ellei paikallisdemokratiaa kehitetä samanaikaisesti.

Tunisia:

Tunisiassa on erittäin keskittynyt valtiovallan koneisto, joka ei ole ollut suopea hallinnon hajauttamista kohtaan. Poliittinen johtoasema on vallassa olevalla puolueella, Rassemblement Constitutionnel Democratiquella (Demokraattinen perustuslaillinen puolue, RCD), ja presidentti Zine el-Abidine Ben Alilla, joka on ollut vallassa vuodesta 1987 lähtien. Keskitetyn suunnittelun perinteen mukaisesti hallitus kontrolloi taloutta. Pieniä askeleita on otettu kohti hallinnon hajauttamista perustamalla kunnanvaltuustoja, mutta nämä eivät ole kehittyneet yhtä lailla kaikkialla maassa. Ne ovat pääasiassa keskushallinnon instrumentteja.

Tunisia on jaettu 24 hallintoalueeseen, joita johtaa hallituksen nimittämä kuvernööri. Hallintoalueilla on lainsäädäntävaltaa käyttävä edustajisto, johon kuuluu sekä vaaleilla valittuja että nimettyjä jäseniä. Useimmilta maaseutualueilta puuttuu paikallinen hallintoelin ja valtiovalta kontrolloi finanssipolitiikkaa ja verotusta. Monia kuntia turhauttaa varojen puute. Yhtenäisen tai säännellyn kuntarakenteen puuttuminen Tunisiasta on mahdollistanut eräiden paikallisyhteisöjen edistymisen, kun taas muut laahaavat kehityksestä jäljessä. (25) Tuoreimmissa paikallisvaaleissa, jotka pidettiin vuonna 2002, suurimman osan paikoista saivat RCD:n ehdokkaat.

Paikallishallinnon kehittämistä edelleen kannatetaan sekä paikallistasolla että maan hallituksessa. Kansalaisyhteiskuntaa edustavat järjestöt pyrkivät parantamaan osallistumismahdollisuuksiaan paikallisten asioiden hoidossa. Valtiovalta näkee tämän mahdollisuutena hajauttaa poliittisia jännitteitä ja säilyttää poliittinen vakaus. Hallitus on myös toteuttanut alueellisia kehityssuunnitelmia uusien infrastruktuurien luomiseksi ja infrastruktuurien hallinnoinnin hajauttamiseksi. (26)

Armenia:

Armenian poliittista elämää on hallinnut Azerbaidžanin kanssa käyty kiista Vuoristo-Karabahin (Nagorni Karabah) alueesta, jonka väestö on pääasiassa armenialaista alkuperää. Armenia on jaettu 11 alueeseen. Viimeisimmät paikallisvaalit pidettiin marraskuussa 1996. Huolimatta siitä, että monet kritisoivat presidentinvaaleja vilpillisyydestä ja että ne johtivat väkivaltaisiin yhteenottoihin mielenosoittajien ja poliisin välillä, Euroopan neuvoston tarkkailijat katsoivat vaalien olleen vapaat ja rehelliset. (27) Paikalliset hallintoelimet ovat keskushallinnon jatkeita, jotka on perustettu politiikan toimeenpanoa varten (28). Rehottava korruptio ja heikko poliittinen järjestelmä ovat rajoittaneet paikallisten hallintoelinten kehitystä.

Azerbaidžan:

Azerbaidžanin taloudellinen ja poliittinen kehitys kärsii yhä Vuoristo-Karabahin aluetta koskevasta konfliktista Armenian kanssa. Maan resursseja koettelevat aluemenetykset ja tarve tarjota palveluita yli 800 000 pakolaiselle. Vaikka Azerbaidžanissa on monia öljylähteitä, niitä ei juurikaan ole hyödynnetty. Maan keskushallintoon liittyy siinä määrin ongelmia — sitä on syytetty mm. vaalivilpistä, korruptiosta ja oppositiopuolueiden ja tiedotusvälineiden vainoamisesta –, että paikallishallinto vaikuttaa melko kehittymättömältä ja tehottomalta. Azerbaidžan koostuu 59 hallintopiiristä (rayon), 11 kaupungista ja yhdestä autonomisesta tasavallasta.

Georgia:

Poliittinen ilmasto on viime vuosikymmenen aikana ollut myrskyisä. Huolimatta monien johtavien virkamiesten salamurhista ja presidentti Eduard Ševardnadzeen kohdistuneista salamurhayrityksistä vuosina 1992 ja 2004 pidettyjä vaaleja on yleensä pidetty vapaina ja rehellisinä. Georgia kehittyy kohti demokratiaa ja on viime vuosina ollut poliittisesti yhä vakaampi. Georgia on hallinnollisesti jaettu 9 alueeseen, 9 kaupunkiin ja kahteen autonomiseen tasavaltaan.

---

(1)  Local Government and Regional development Initiative, Valko-Venäjää koskeva raportti vuodelta 1994, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/UNTC/UNPAN003979.htm 25.10.2004

(2)  Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- ja kansainyhteisöministeriön maaprofiili, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019672579768, 25.10.2004.

(3)  YK:n alaisen julkishallinnon verkoston (UNPAN) Ukrainaa koskeva maaraportti Nations in Transit 2004: Country Report Ukraine http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN017053.pdf, 25.10.2004.

(4)  Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- ja kansainyhteisöministeriön maaprofiili, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019745009984, 25.10.2004.

(5)  YK:n alaisen julkishallinnon verkoston (UNPAN) Venäjän paikallishallinnon uudistamista koskeva selvitys Modernizing the Relationship between Levels of Government Russia, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25.10.2004.

(6)  YK:n alaisen julkishallinnon verkoston (UNPAN) Venäjän paikallishallinnon uudistamista koskeva selvitys Modernizing the Relationship between Levels of Government Russia, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25.10.2004.

(7)  Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- ja kansainyhteisöministeriön maaprofiili, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018535850896, 26.10.2004.

(8)  Arabimaiden hallintoa koskeva UNDP:n ohjelma (POGAR), http://www.pogar.org/countries/algeria/decentralization.html, 28.10.2004.

(9)  Yhdysvaltain kongressin kirjaston tutkimus, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27.10.2004.

(10)  Yhdysvaltain kongressin kirjaston tutkimus, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27.10.2004.

(11)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/israel/85.htm, 27.10.2004.

(12)  Jordan national website, http://www.kinghussein.gov.jo/government2.html, 27.10.2004.

(13)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28.10.2004.

(14)  World Bank: Municipalities in Lebanon, http://www.worldbank.org/wbi/mdf/mdf1/munici.htm, 27.10.2004.

(15)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/lebanon/decentralization.html, 28.10.2004.

(16)  FCO Country Profile http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018721190906, 27.10.2004.

(17)  US Library of Congress Country Studies, http://countrystudies.us/libya/70.htm, 27.10.2004.

(18)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27.10.2004.

(19)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27.10.2004.

(20)  UN case studies, http://www.ciesin.org/decentralization/English/CaseStudies/morocco.html, 27.10.2004.

(21)  FCO Country Profiles, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1020281580149, 27.10.2004.

(22)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/morocco/decentralization.html, 28.10.2004.

(23)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR), http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html, 27.10.2004.

(24)  FCO Country Profile, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1021373886647, 28.10.2004.

(25)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR): http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28.10.2004.

(26)  YK:n kehitysohjelma Pogar (UNDP-POGAR): http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28.10.2004.

(27)  Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoasiainministeriön julkaisema ”World Book”, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233781786, 28.10.2004.

(28)  USA:n kongressin julkaisusarja ”Library of Congress Country Studies”, http://countrystudies.us/armenia/47.htm, 28.10.2004.

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/67

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus liittymistä valmistelevasta tukivälineestä”

(2005/C 231/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (KOM(2004) 627 lopullinen — 2004/0222 CNS),

ottaa huomioon Euroopan komission 29. marraskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 28. syyskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet”-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan komission 29. syyskuuta 2004 hyväksymän ehdotuspaketin yhteisön ulkomaanapua koskevien puitteiden tarkistamiseksi. Pakettiin kuuluvat liittymistä valmistelevaa tukivälinettä koskevan ehdotuksen lisäksi seuraavat ehdotukset: 1) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä (KOM(2004) 628 lopullinen — 2004/0219 COD), 2) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (KOM(2004) 629 lopullinen) ja 3) Ehdotus: neuvoston asetus vakautusvälineen perustamisesta (KOM(2004) 630 lopullinen — 2004/0223 CNS),

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 16.–17. joulukuuta 2004 tekemän päätöksen jäsenyysneuvotteluiden aloittamisesta Turkin kanssa,

ottaa huomioon 17.–18. kesäkuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joiden mukaan Kroatia on jäsenehdokasvaltio; 16.–17. joulukuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät jäsenyysneuvotteluiden avaamisesta Kroatian kanssa, sekä Euroopan unionin neuvoston 16. maaliskuuta 2005 tekemän päätöksen lykätä jäsenyysneuvotteluiden aloittamista siihen asti, kunnes neuvosto toteaa Kroatian tekevän varauksetonta yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) kanssa,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (KOM(2004) 101 lopullinen, CdR 162/2004 fin) (esittelijä: Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen Albert Bore [UK/PES]),

ottaa huomioon alueiden komitean 18. marraskuuta 2004 hyväksymän päätöslauselman Turkin liittymistä Euroopan unioniin koskevien neuvottelujen aloittamisesta,

ottaa huomioon ”ulkosuhteet”-valiokunnan helmikuun 7. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 498/2004 rev. 1), jonka esittelijä oli North Wiltshiren hallintopiirivaltuuston johtaja Ruth Coleman (UK/ ELDR),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Asetusluonnoksen sisältö riippuu siitä, minkälaiseen sopimukseen jäsenvaltiot pääsevät seuraavista rahoitusnäkymistä (ks. edellä), |
| --- | --- |

1)

Asetusluonnoksen sisältö riippuu siitä, minkälaiseen sopimukseen jäsenvaltiot pääsevät seuraavista rahoitusnäkymistä (ks. edellä),

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkemykset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | on tyytyväinen siihen, että komission ehdottamalla välineellä vastataan vaatimuksiin liittymistä valmistelevaa yhteisön tukea koskevan järjestelmän joustavoittamisesta ja yksinkertaistamisesta. Lisäksi se antaa entistä paremmat mahdollisuudet auttaa liittymässä olevia maita valmistautumaan jäsenyyteen. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen siihen, että komission ehdottamalla välineellä vastataan vaatimuksiin liittymistä valmistelevaa yhteisön tukea koskevan järjestelmän joustavoittamisesta ja yksinkertaistamisesta. Lisäksi se antaa entistä paremmat mahdollisuudet auttaa liittymässä olevia maita valmistautumaan jäsenyyteen.

| 1.2 | toteaa, että aiemmista liittymistä edeltävistä tukivälineistä saatujen kokemusten valossa on myönteistä, että varsinaisille ja mahdollisille ehdokasmaille myönnettävää liittymistä valmistelevaa tukea varten luodaan yhtenäiset tukipuitteet, sillä niiden avulla voidaan virtaviivaistaa tukea ja tehostaa eri osa-alueiden välistä koordinaatiota. |
| --- | --- |

1.2

toteaa, että aiemmista liittymistä edeltävistä tukivälineistä saatujen kokemusten valossa on myönteistä, että varsinaisille ja mahdollisille ehdokasmaille myönnettävää liittymistä valmistelevaa tukea varten luodaan yhtenäiset tukipuitteet, sillä niiden avulla voidaan virtaviivaistaa tukea ja tehostaa eri osa-alueiden välistä koordinaatiota.

| 1.3 | kiinnittää huomiota liittymistä edeltävän tuen ja perinteisen kehitysavun eroihin: liittymistä edeltävän tuen tavoitteena on a) tuen saajien liittyminen EU:hun vähintäänkin keskipitkällä aikavälillä sekä b) kyseisten maiden valmistaminen liittymisen jälkeiseen aikaan. Liittymistä edeltävän tuen yleisenä tavoitteena on, että tuensaajamaat asteittain lähentyvät Euroopan unionin normeja ja politiikkoja. |
| --- | --- |

1.3

kiinnittää huomiota liittymistä edeltävän tuen ja perinteisen kehitysavun eroihin: liittymistä edeltävän tuen tavoitteena on a) tuen saajien liittyminen EU:hun vähintäänkin keskipitkällä aikavälillä sekä b) kyseisten maiden valmistaminen liittymisen jälkeiseen aikaan. Liittymistä edeltävän tuen yleisenä tavoitteena on, että tuensaajamaat asteittain lähentyvät Euroopan unionin normeja ja politiikkoja.

| 1.4 | suhtautuu myönteisesti päätökseen, että liittymistä edeltävää tukea voidaan myöntää sekä varsinaisille että mahdollisille ehdokasmaille. Molemmat maaryhmät voivat saada tukea seuraavia kahta osa-aluetta varten:






  — | siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen |
| --- | --- | --- |

1.4

suhtautuu myönteisesti päätökseen, että liittymistä edeltävää tukea voidaan myöntää sekä varsinaisille että mahdollisille ehdokasmaille. Molemmat maaryhmät voivat saada tukea seuraavia kahta osa-aluetta varten:

—

siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen

| — | alueellinen ja rajatylittävä yhteistyö. |
| --- | --- |

—

alueellinen ja rajatylittävä yhteistyö.

Varsinaiset ehdokasvaltiot voivat lisäksi saada tukea seuraavia osa-alueita varten:

| — | aluekehitys |
| --- | --- |

—

aluekehitys

| — | henkilövoimavarojen kehittäminen |
| --- | --- |

—

henkilövoimavarojen kehittäminen

| — | maaseudun kehittäminen. |
| --- | --- |

—

maaseudun kehittäminen.

| 1.5 | on tyytyväinen siihen, että liittymistä edeltävää tukea koskevien budjettikohtien määrää vähennetään, sillä siten voidaan aikaisempaa joustavammin vastata varsinaisten ja mahdollisten ehdokasmaiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.5

on tyytyväinen siihen, että liittymistä edeltävää tukea koskevien budjettikohtien määrää vähennetään, sillä siten voidaan aikaisempaa joustavammin vastata varsinaisten ja mahdollisten ehdokasmaiden tarpeisiin.

| 1.6 | pitää tasapainoisena ehdotusta, jonka mukaan varsinaiselle ehdokasmaille myönnettävän tuen hallinnoinnissa voidaan käyttää myös hajautettua hallintoa kun taas mahdollisille ehdokasvaltioille myönnettyä tukea hallinnoidaan entiseen tapaan keskitetysti. |
| --- | --- |

1.6

pitää tasapainoisena ehdotusta, jonka mukaan varsinaiselle ehdokasmaille myönnettävän tuen hallinnoinnissa voidaan käyttää myös hajautettua hallintoa kun taas mahdollisille ehdokasvaltioille myönnettyä tukea hallinnoidaan entiseen tapaan keskitetysti.

| 1.7 | kannattaa aluepolitiikan pääosaston ja laajentumisasioiden pääosaston rajatylittävää yhteistyötä varten laatimien budjettikohtien yhdistämistä. Se antaa mahdollisuuden luoda entistä joustavampi järjestelmä, jonka hallinnoinnista vastaa yksi viranomainen. |
| --- | --- |

1.7

kannattaa aluepolitiikan pääosaston ja laajentumisasioiden pääosaston rajatylittävää yhteistyötä varten laatimien budjettikohtien yhdistämistä. Se antaa mahdollisuuden luoda entistä joustavampi järjestelmä, jonka hallinnoinnista vastaa yksi viranomainen.

| 1.8 | suhtautuu myönteisesti siihen, että varsinaisille ja mahdollisille ehdokasvaltioille ja niiden demokraattisille instituutioille — alue- ja paikallishallinto mukaan luettuna — myönnettävää liittymistä valmistelevaa tukea virtaviivaistetaan ja sen koordinointia tehostetaan. |
| --- | --- |

1.8

suhtautuu myönteisesti siihen, että varsinaisille ja mahdollisille ehdokasvaltioille ja niiden demokraattisille instituutioille — alue- ja paikallishallinto mukaan luettuna — myönnettävää liittymistä valmistelevaa tukea virtaviivaistetaan ja sen koordinointia tehostetaan.

2   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | korostaa, että ehdotetun avun piiriin kuuluu useita aloja, joilla alue- ja paikallisviranomaiset voisivat kyseisiltä aloilta saamiensa kokemusten perusteella olla keskeisessä roolissa. Tällaisia aloja ovat muun muassa seuraavat:






  — | kansanvaltaisten instituutioiden lujittaminen |
| --- | --- | --- |

2.1

korostaa, että ehdotetun avun piiriin kuuluu useita aloja, joilla alue- ja paikallisviranomaiset voisivat kyseisiltä aloilta saamiensa kokemusten perusteella olla keskeisessä roolissa. Tällaisia aloja ovat muun muassa seuraavat:

—

kansanvaltaisten instituutioiden lujittaminen

| — | talousuudistus |
| --- | --- |

—

talousuudistus

| — | ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tukeminen ja suojelu sekä vähemmistöjen oikeuksien entistä parempi kunnioittaminen |
| --- | --- |

—

ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tukeminen ja suojelu sekä vähemmistöjen oikeuksien entistä parempi kunnioittaminen

| — | kansalaisyhteiskunnan kehittäminen |
| --- | --- |

—

kansalaisyhteiskunnan kehittäminen

| — | alueellinen ja rajatylittävä yhteistyö. |
| --- | --- |

—

alueellinen ja rajatylittävä yhteistyö.

| 2.2 | suosittaa, että Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaisten tulisi tarjota laajaa asiantuntemustaan tuen kohteina olevilla, kohdassa 1.4 (edellä) luetelluilla aloilla. Asiantuntemusta voitaisiin tarjota tiedonvaihdon tai teknisen avun muodossa tai osallistumalla konferensseihin, joiden tarkoituksena on perehdyttää varsinaisten tai mahdollisten ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaiset unionin lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

2.2

suosittaa, että Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaisten tulisi tarjota laajaa asiantuntemustaan tuen kohteina olevilla, kohdassa 1.4 (edellä) luetelluilla aloilla. Asiantuntemusta voitaisiin tarjota tiedonvaihdon tai teknisen avun muodossa tai osallistumalla konferensseihin, joiden tarkoituksena on perehdyttää varsinaisten tai mahdollisten ehdokasmaiden alue- ja paikallisviranomaiset unionin lainsäädäntöön.

| 2.3 | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia harkitsemaan 16 artiklassa mainittua mahdollisuutta osallistua tässä tarkasteltavasta tukivälineestä rahoitettaviin hankinta- tai tukisopimusten tarjouskilpailuihin. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia harkitsemaan 16 artiklassa mainittua mahdollisuutta osallistua tässä tarkasteltavasta tukivälineestä rahoitettaviin hankinta- tai tukisopimusten tarjouskilpailuihin.

| 2.4 | ehdottaa, että komissio seuraa ja arvioi liittymistä valmistelevaa tukivälinettä säännöllisesti. Alue- ja paikallistasoa koskettavien seikkojen osalta tämän tulee tapahtua yhteistyössä alueiden komitean kanssa. Näin voidaan parantaa hankkeiden hallinnointia sekä unionin että ehdokasmaiden ja mahdollisesti jäseneksi pyrkivien maiden tarpeita vastaavasti. |
| --- | --- |

2.4

ehdottaa, että komissio seuraa ja arvioi liittymistä valmistelevaa tukivälinettä säännöllisesti. Alue- ja paikallistasoa koskettavien seikkojen osalta tämän tulee tapahtua yhteistyössä alueiden komitean kanssa. Näin voidaan parantaa hankkeiden hallinnointia sekä unionin että ehdokasmaiden ja mahdollisesti jäseneksi pyrkivien maiden tarpeita vastaavasti.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/69

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 2003/88/EY muuttamisesta”

(2005/C 231/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 2003/88/EY muuttamisesta (KOM(2004) 607 lopullinen — 2004/0209 COD),

ottaa huomioon neuvoston 20. lokakuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 3. marraskuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/34/EY,

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY uudelleentarkastelusta,

ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten yhteisön tason kuulemisen toisen vaiheen tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annetun direktiivin 93/104/EY uudelleentarkastelusta,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot tiettyjen kyseiseen direktiiviin sisältyvien säännösten tulkinnasta asioissa C-303/98, Sindicato de Médicos de Asistencia Pública (SIMAP) vastaan Conselleria de Sanidad y Consumo de la Generalidad Valenciana sekä C-151/02, Landeshauptstadt Kiel vastaan Norbert Jaeger,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklaan sisältyvän toissijaisuusperiaatteen,

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä

ottaa huomioon Lissabonissa 23.–24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen, jonka mukaisesti Euroopan unionista on tarkoitus tulla maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta,

ottaa huomioon ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 11. helmikuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 329/2004 rev. 2), jonka esittelijä oli Kensingtonin ja Chelsean kaupunkipiirivaltuutettu Joan Hanham (UK–PPE),

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | pitää tervetulleena komission aloitetta työaikadirektiivin muuttamiseksi tässä vaiheessa, sillä työaikadirektiivin tulkintaan ja soveltamiseen jäsenvaltiotasolla liittyy eräitä kiireellisesti ratkaisua vaativia kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena komission aloitetta työaikadirektiivin muuttamiseksi tässä vaiheessa, sillä työaikadirektiivin tulkintaan ja soveltamiseen jäsenvaltiotasolla liittyy eräitä kiireellisesti ratkaisua vaativia kysymyksiä.

| 1.2 | muistuttaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat Euroopan unionissa tärkeä työnantaja, jolla on tärkeä rooli julkisten palvelujen, kuten sosiaalihuollon, terveydenhuollon ja pelastuspalvelujen järjestämisessä. |
| --- | --- |

1.2

muistuttaa komissiota, parlamenttia ja neuvostoa siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat Euroopan unionissa tärkeä työnantaja, jolla on tärkeä rooli julkisten palvelujen, kuten sosiaalihuollon, terveydenhuollon ja pelastuspalvelujen järjestämisessä.

| 1.3 | on huolissaan siitä, että ellei tyydyttävää ratkaisua onnistuta löytämään, tilanne pahentaa entisestään koulutetun työvoiman puutteesta johtuvia ongelmia terveydenhoito- ja sosiaalialalla kaikkialla EU:ssa, ja että lyhyellä aikavälillä tämä johtaa näillä aloilla taloudellisista syistä tapahtuvan muuttoliikkeen entistäkin suurempaan kasvuun uusista jäsenvaltioista ja EU:n ulkopuolisista köyhemmistä maista EU:n vanhoihin jäsenvaltioihin. Tämä vahingoittaisi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä terveydenhoito- ja sosiaalialaa uusissa jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa köyhemmissä maissa. |
| --- | --- |

1.3

on huolissaan siitä, että ellei tyydyttävää ratkaisua onnistuta löytämään, tilanne pahentaa entisestään koulutetun työvoiman puutteesta johtuvia ongelmia terveydenhoito- ja sosiaalialalla kaikkialla EU:ssa, ja että lyhyellä aikavälillä tämä johtaa näillä aloilla taloudellisista syistä tapahtuvan muuttoliikkeen entistäkin suurempaan kasvuun uusista jäsenvaltioista ja EU:n ulkopuolisista köyhemmistä maista EU:n vanhoihin jäsenvaltioihin. Tämä vahingoittaisi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä terveydenhoito- ja sosiaalialaa uusissa jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa köyhemmissä maissa.

| 1.4 | katsoo, että vaikka työajan järjestämisessä on tekninen puolensa, se vaikuttaa myös siihen, millaiseksi yhteiskuntaa Euroopassa halutaan muokata: kun unioni pyrkii edistämään yrittäjyyttä, luovuutta ja aktiivista kansalaisuutta tarjoten samalla yksilöille mahdollisuuden parempaan työelämän ja vapaa-ajan tasapainottamiseen, työajan järjestäminen vaikuttaa kaikkiin näihin osa-alueisiin, ja se tulee nähdä tässä kontekstissaan. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että vaikka työajan järjestämisessä on tekninen puolensa, se vaikuttaa myös siihen, millaiseksi yhteiskuntaa Euroopassa halutaan muokata: kun unioni pyrkii edistämään yrittäjyyttä, luovuutta ja aktiivista kansalaisuutta tarjoten samalla yksilöille mahdollisuuden parempaan työelämän ja vapaa-ajan tasapainottamiseen, työajan järjestäminen vaikuttaa kaikkiin näihin osa-alueisiin, ja se tulee nähdä tässä kontekstissaan.

| 1.5 | myöntää, että työajan määritelmää koskevalla komission ehdotuksella pyritään poistamaan oikeudellinen epävarmuus, joka on aiheutunut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamista päätöksistä asioissa Jaeger ja SIMAP. Unionin lainsäädännöllä on pyrittävä varmistamaan, että päivystys säilyy tärkeänä tekijänä tarjottaessa laadukasta ja jatkuvaa terveydenhuolto- ja kotipalvelua esimerkiksi heikossa asemassa olevien aikuisten ja lasten hoidossa. |
| --- | --- |

1.5

myöntää, että työajan määritelmää koskevalla komission ehdotuksella pyritään poistamaan oikeudellinen epävarmuus, joka on aiheutunut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamista päätöksistä asioissa Jaeger ja SIMAP. Unionin lainsäädännöllä on pyrittävä varmistamaan, että päivystys säilyy tärkeänä tekijänä tarjottaessa laadukasta ja jatkuvaa terveydenhuolto- ja kotipalvelua esimerkiksi heikossa asemassa olevien aikuisten ja lasten hoidossa.

| 1.6 | myöntää, että paluulla tilanteeseen ennen SIMAP/Jaeger-tuomioita on mahdollisesti se kielteinen vaikutus, että voi olla olemassa tilanteita, joissa työn jaksotus on sellainen, että työntekijät viettävät paljon aikaa päivystyksessä työpaikallaan. Väärinkäytettynä tällä voi olla vaikutuksia työntekijöiden ja mahdollisesti muidenkin, kuten asiakkaiden ja kansalaisten, terveyteen ja turvallisuuteen. Se saattaa myös vaikuttaa työntekijöiden mahdollisuuksiin sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. |
| --- | --- |

1.6

myöntää, että paluulla tilanteeseen ennen SIMAP/Jaeger-tuomioita on mahdollisesti se kielteinen vaikutus, että voi olla olemassa tilanteita, joissa työn jaksotus on sellainen, että työntekijät viettävät paljon aikaa päivystyksessä työpaikallaan. Väärinkäytettynä tällä voi olla vaikutuksia työntekijöiden ja mahdollisesti muidenkin, kuten asiakkaiden ja kansalaisten, terveyteen ja turvallisuuteen. Se saattaa myös vaikuttaa työntekijöiden mahdollisuuksiin sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä.

| 1.7 | huomauttaa kuitenkin, että työaikadirektiivi on terveyttä ja turvallisuutta koskeva toimi, jonka tarkoituksena on asettaa rajat työtunneille työ- ja lepoajan tasapainottamiseksi. Sen tarkoituksena ei ole määritellä muita työsuhteen ehtoja, kuten tietynlaisiin työaikamalleihin suostumista tai tällaisesta työstä maksettavia rahallisia korvauksia. Nämä ovat asioita, joista on sovittava yksilökohtaisesti tai työehtosopimusten pohjalta jäsenvaltioissa tai kullakin alalla käytössä olevien käytäntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Lisäksi, millainen työajan jaksotus sitten valitaankin, työnantajalla on vastuu työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta ja tämän on varmistettava, ettei työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta vaaranneta. |
| --- | --- |

1.7

huomauttaa kuitenkin, että työaikadirektiivi on terveyttä ja turvallisuutta koskeva toimi, jonka tarkoituksena on asettaa rajat työtunneille työ- ja lepoajan tasapainottamiseksi. Sen tarkoituksena ei ole määritellä muita työsuhteen ehtoja, kuten tietynlaisiin työaikamalleihin suostumista tai tällaisesta työstä maksettavia rahallisia korvauksia. Nämä ovat asioita, joista on sovittava yksilökohtaisesti tai työehtosopimusten pohjalta jäsenvaltioissa tai kullakin alalla käytössä olevien käytäntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Lisäksi, millainen työajan jaksotus sitten valitaankin, työnantajalla on vastuu työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta ja tämän on varmistettava, ettei työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta vaaranneta.

| 1.8 | olettaa, että viikoittaisten keskimääräisten työtuntien laskemisessa käytettävän vertailujakson pidentämistä voidaan nykyään käyttää vain harvoissa työpaikoissa, joita koskevat poikkeukset tai joissa on tehty tätä koskeva työehtosopimus. Komitea kannattaa vuosittaisen lähestymistavan nopeaa käyttöönottoa työaikojen laskemisessa etenkin aloilla, jotka ovat alttiita voimakkaille kausivaihteluille tuotteidensa tai palveluidensa kysynnässä. Tämä olisi eduksi pyrittäessä parantamaan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.8

olettaa, että viikoittaisten keskimääräisten työtuntien laskemisessa käytettävän vertailujakson pidentämistä voidaan nykyään käyttää vain harvoissa työpaikoissa, joita koskevat poikkeukset tai joissa on tehty tätä koskeva työehtosopimus. Komitea kannattaa vuosittaisen lähestymistavan nopeaa käyttöönottoa työaikojen laskemisessa etenkin aloilla, jotka ovat alttiita voimakkaille kausivaihteluille tuotteidensa tai palveluidensa kysynnässä. Tämä olisi eduksi pyrittäessä parantamaan kilpailukykyä.

| 1.9 | panee merkille, että lyhyisiin työsopimuksiin sovellettava keskimääräisen työajan laskemista koskeva rajoitus on tosiasiallisesti sama, jota nykyään sovelletaan sellaisiin työntekijöihin, joiden työsopimus on lyhyempi kuin tavallinen neljän kuukauden vertailujakso. |
| --- | --- |

1.9

panee merkille, että lyhyisiin työsopimuksiin sovellettava keskimääräisen työajan laskemista koskeva rajoitus on tosiasiallisesti sama, jota nykyään sovelletaan sellaisiin työntekijöihin, joiden työsopimus on lyhyempi kuin tavallinen neljän kuukauden vertailujakso.

| 1.10 | huomauttaa, että korvaavaa lepoaikaa koskeva säännös poistaa tuomioistuimen asiassa Jaeger antamassa tuomiossa luodun velvoitteen myöntää korvaava lepoaika välittömästi. Tämä poistaisi tuomion aiheuttaman epävarmuuden. Useimmiten 72 tuntia on kohtuullinen aika, jonka kuluessa korvaava lepoaika voidaan antaa. |
| --- | --- |

1.10

huomauttaa, että korvaavaa lepoaikaa koskeva säännös poistaa tuomioistuimen asiassa Jaeger antamassa tuomiossa luodun velvoitteen myöntää korvaava lepoaika välittömästi. Tämä poistaisi tuomion aiheuttaman epävarmuuden. Useimmiten 72 tuntia on kohtuullinen aika, jonka kuluessa korvaava lepoaika voidaan antaa.

| 1.11 | panee merkille, että komission ehdotus säilyttäisi työntekijöiden oikeuden jättäytyä pois 48 tunnin viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät tätä mahdollisuutta, mutta eräillä työpaikoilla mahdollisuus poisjättäytymiseen riippuisi työehtosopimuksista. Tätä kohtaa ehdotuksessa on selkeytettävä, mikäli se aiotaan toteuttaa, sillä siihen sisältyy mahdollisuus, jonka mukaan yksittäiset työntekijät voivat sopia poisjättäytymisestä myös työehtosopimuksen puuttuessa. Ei ole riittävän selvää, milloin tätä mahdollisuutta on määrä soveltaa. Se voi olla tarkoitettu sovellettavaksi esimerkiksi pieniin työnantajiin sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa ei perinteisesti ole laajaa työehtosopimusjärjestelmää, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se voi toisaalta olla myös tarkoitettu koskemaan mitä tahansa uusista jäsenvaltioista, joissa ei ole kehittyneitä työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun menettelyitä, kuten työehtosopimuksia. |
| --- | --- |

1.11

panee merkille, että komission ehdotus säilyttäisi työntekijöiden oikeuden jättäytyä pois 48 tunnin viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät tätä mahdollisuutta, mutta eräillä työpaikoilla mahdollisuus poisjättäytymiseen riippuisi työehtosopimuksista. Tätä kohtaa ehdotuksessa on selkeytettävä, mikäli se aiotaan toteuttaa, sillä siihen sisältyy mahdollisuus, jonka mukaan yksittäiset työntekijät voivat sopia poisjättäytymisestä myös työehtosopimuksen puuttuessa. Ei ole riittävän selvää, milloin tätä mahdollisuutta on määrä soveltaa. Se voi olla tarkoitettu sovellettavaksi esimerkiksi pieniin työnantajiin sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa ei perinteisesti ole laajaa työehtosopimusjärjestelmää, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se voi toisaalta olla myös tarkoitettu koskemaan mitä tahansa uusista jäsenvaltioista, joissa ei ole kehittyneitä työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun menettelyitä, kuten työehtosopimuksia.

| 1.12 | on samaa mieltä siitä, että päätös jättäytyä pois 48 viikkotunnin enimmäistyöajan soveltamisesta on yksittäisen työntekijän vapaaehtoinen valinta eikä työnantaja saa painostaa työntekijöitä niin tekemään. On oltava riittävä suoja sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu, mutta tarvitaan myös lisätoimia enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.12

on samaa mieltä siitä, että päätös jättäytyä pois 48 viikkotunnin enimmäistyöajan soveltamisesta on yksittäisen työntekijän vapaaehtoinen valinta eikä työnantaja saa painostaa työntekijöitä niin tekemään. On oltava riittävä suoja sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu, mutta tarvitaan myös lisätoimia enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneiden työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi.

| 1.13 | panee merkille, että monet niistä ehdoista, joita on määrä soveltaa yksilölliseen poisjättäytymiseen, sisältyvät jo nykyisiin säännöksiin. Eräät niistä eivät kuitenkaan selvästi paranna työntekijöiden suojaa, ja ne tulisi poistaa tai jättää niistä päättäminen jäsenvaltioiden tehtäväksi. |
| --- | --- |

1.13

panee merkille, että monet niistä ehdoista, joita on määrä soveltaa yksilölliseen poisjättäytymiseen, sisältyvät jo nykyisiin säännöksiin. Eräät niistä eivät kuitenkaan selvästi paranna työntekijöiden suojaa, ja ne tulisi poistaa tai jättää niistä päättäminen jäsenvaltioiden tehtäväksi.

| 1.14 | katsoo, että säännös, jonka mukaan suostumus poisjättäytymiseen voi olla voimassa enintään yhden vuoden ja se voidaan tämän jälkeen uusia, antaa väärän vaikutelman siitä, että poisjättäytymisen kesto on määrätty yhdeksi vuodeksi, vaikka todellisuudessa työntekijöillä on oikeus peruuttaa poisjättäytyminen koska tahansa. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että säännös, jonka mukaan suostumus poisjättäytymiseen voi olla voimassa enintään yhden vuoden ja se voidaan tämän jälkeen uusia, antaa väärän vaikutelman siitä, että poisjättäytymisen kesto on määrätty yhdeksi vuodeksi, vaikka todellisuudessa työntekijöillä on oikeus peruuttaa poisjättäytyminen koska tahansa.

| 1.15 | katsoo, että säännös, jonka mukaan työsopimuksen tekemisen yhteydessä annettu suostumus on mitätön, suojaa jossain määrin työntekijöitä, jotka muutoin saattaisivat tuntea itsensä painostetuiksi poisjättäytymisen hyväksymiseen. Työuransa alussa olevat työntekijät saattavat kuitenkin uuden työnantajan palvelukseen mennessään haluta hyödyntää mahdollisuutta tehdä enemmän työtunteja ansaitakseen lisätuloja. Siksi on oltava selvää, missä vaiheessa työntekijällä on oikeus poisjättäytymiseen. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun työntekijöitä palkataan lyhytaikaisiin työsuhteisiin kausiluonteisesta työruuhkasta selviämiseksi. Koska koeajan määritelmästä ei myöskään ole yleistä yhteisymmärrystä, lisävaatimus, jonka mukaan työntekijä ei voi antaa suostumusta koeaikana, johtaa paitsi tulkintakysymyksiin, evää myös näiltä työntekijöiltä mahdollisuuden lisätulojen ansaitsemiseen. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että säännös, jonka mukaan työsopimuksen tekemisen yhteydessä annettu suostumus on mitätön, suojaa jossain määrin työntekijöitä, jotka muutoin saattaisivat tuntea itsensä painostetuiksi poisjättäytymisen hyväksymiseen. Työuransa alussa olevat työntekijät saattavat kuitenkin uuden työnantajan palvelukseen mennessään haluta hyödyntää mahdollisuutta tehdä enemmän työtunteja ansaitakseen lisätuloja. Siksi on oltava selvää, missä vaiheessa työntekijällä on oikeus poisjättäytymiseen. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun työntekijöitä palkataan lyhytaikaisiin työsuhteisiin kausiluonteisesta työruuhkasta selviämiseksi. Koska koeajan määritelmästä ei myöskään ole yleistä yhteisymmärrystä, lisävaatimus, jonka mukaan työntekijä ei voi antaa suostumusta koeaikana, johtaa paitsi tulkintakysymyksiin, evää myös näiltä työntekijöiltä mahdollisuuden lisätulojen ansaitsemiseen.

| 1.16 | kiinnittää huomiota uuden ehdotuksen luomaan erikoislaatuiseen tilanteeseen, jossa työehtosopimuksen sallimaa poisjättäytymismahdollisuutta käyttävän työntekijän viikoittainen työaika ei voi ylittää 65 tuntia minään viikkona. Myönnettäköön, että tämä on toki epätavanomaisen suuri työtuntimäärä eikä sen pitäisi olla tavanomaisena käytäntönä. Uudet säännökset merkitsevät kuitenkin, että vaikka työntekijä, joka käyttää poisjättäytymismahdollisuutta, ei voi tehdä enempää kuin 65 työtuntia viikossa, työntekijä, joka ei ole käyttänyt kyseistä mahdollisuutta ja johon siten pätee 48 tunnin viikoittainen enimmäistyöaika, voisi niin tehdä. Lisäksi näyttää siltä, että työntekijään, joka työskentelee sellaisella työpaikalla, jolla ei ole työehtosopimusta tai työntekijöiden edustusta, ja joka näin ollen päättää itse yksilöllisestä poisjättäytymisestään, ei myöskään päde säännös 65 tunnin enimmäistuntimäärästä viikossa. |
| --- | --- |

1.16

kiinnittää huomiota uuden ehdotuksen luomaan erikoislaatuiseen tilanteeseen, jossa työehtosopimuksen sallimaa poisjättäytymismahdollisuutta käyttävän työntekijän viikoittainen työaika ei voi ylittää 65 tuntia minään viikkona. Myönnettäköön, että tämä on toki epätavanomaisen suuri työtuntimäärä eikä sen pitäisi olla tavanomaisena käytäntönä. Uudet säännökset merkitsevät kuitenkin, että vaikka työntekijä, joka käyttää poisjättäytymismahdollisuutta, ei voi tehdä enempää kuin 65 työtuntia viikossa, työntekijä, joka ei ole käyttänyt kyseistä mahdollisuutta ja johon siten pätee 48 tunnin viikoittainen enimmäistyöaika, voisi niin tehdä. Lisäksi näyttää siltä, että työntekijään, joka työskentelee sellaisella työpaikalla, jolla ei ole työehtosopimusta tai työntekijöiden edustusta, ja joka näin ollen päättää itse yksilöllisestä poisjättäytymisestään, ei myöskään päde säännös 65 tunnin enimmäistuntimäärästä viikossa.

| 1.17 | katsoo, että myös lisävaatimus, jonka mukaan työnantaja pitää yksityiskohtaisia tiedostoja kaikkien poisjättäytymismahdollisuutta käyttäneiden työntekijöiden työtunneista, luo lisäbyrokratiaa. Parempi ratkaisu voisi olla, että direktiivissä asetettaisiin työnantajan vastuun määritteleminen kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi. Nämä viranomaiset pystyvät integroimaan tällaiset vaatimukset kunkin jäsenvaltion yleiseen työterveys- ja turvallisuusstrategiaan ja työnantajille asetettuihin velvollisuuksiin. |
| --- | --- |

1.17

katsoo, että myös lisävaatimus, jonka mukaan työnantaja pitää yksityiskohtaisia tiedostoja kaikkien poisjättäytymismahdollisuutta käyttäneiden työntekijöiden työtunneista, luo lisäbyrokratiaa. Parempi ratkaisu voisi olla, että direktiivissä asetettaisiin työnantajan vastuun määritteleminen kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tehtäväksi. Nämä viranomaiset pystyvät integroimaan tällaiset vaatimukset kunkin jäsenvaltion yleiseen työterveys- ja turvallisuusstrategiaan ja työnantajille asetettuihin velvollisuuksiin.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitean suosittaa,

Nopea ratkaisu

| 2.1 | että komissio, parlamentti ja neuvosto pyrkivät nopeaan ratkaisuun ehdotuksen käsittelyssä, jotta työaikadirektiivistä saadaan selkeä ja luotettava. |
| --- | --- |

2.1

että komissio, parlamentti ja neuvosto pyrkivät nopeaan ratkaisuun ehdotuksen käsittelyssä, jotta työaikadirektiivistä saadaan selkeä ja luotettava.

Työajan määritelmä

| 2.2 | että hyväksytään työajan uusi määritelmä, joka sisältää kaksi uutta luokkaa: ”päivystysaika” ja ”päivystysaika, jona ei työskennellä”. Toisin sanoen ”päivystysajalla” tarkoitetaan ajanjaksoa, jonka aikana työntekijä on velvollinen olemaan käytettävissä työpaikallaan ryhtyäkseen suorittamaan toimintaansa tai tehtäviään työantajan pyynnöstä. Päivystysajanjaksoja, joina ei työskennellä, ei katsota työajaksi, jollei kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa toisin määrätä. Ajanjakso, jonka aikana työntekijä tosiasiallisesti suorittaa toimintaansa tai tehtäviään päivystysaikana, katsotaan työajaksi. |
| --- | --- |

2.2

että hyväksytään työajan uusi määritelmä, joka sisältää kaksi uutta luokkaa: ”päivystysaika” ja ”päivystysaika, jona ei työskennellä”. Toisin sanoen ”päivystysajalla” tarkoitetaan ajanjaksoa, jonka aikana työntekijä on velvollinen olemaan käytettävissä työpaikallaan ryhtyäkseen suorittamaan toimintaansa tai tehtäviään työantajan pyynnöstä. Päivystysajanjaksoja, joina ei työskennellä, ei katsota työajaksi, jollei kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa toisin määrätä. Ajanjakso, jonka aikana työntekijä tosiasiallisesti suorittaa toimintaansa tai tehtäviään päivystysaikana, katsotaan työajaksi.

Viikoittaisten keskimääräisten työtuntien laskemisessa käytettävät vertailujaksot

| 2.3 | että hyväksytään komission ehdotus, jonka mukaan jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus niin halutessaan asettaa tavalliseksi vertailujaksoksi enintään 12 kuukautta kaikille työntekijöille, kuitenkin niin, että määräaikaisten työntekijöiden osalta vertailujakson pituus ei voi ylittää työsopimuksen kestoa, jos työsopimuksen kesto on alle yhden vuoden. |
| --- | --- |

2.3

että hyväksytään komission ehdotus, jonka mukaan jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus niin halutessaan asettaa tavalliseksi vertailujaksoksi enintään 12 kuukautta kaikille työntekijöille, kuitenkin niin, että määräaikaisten työntekijöiden osalta vertailujakson pituus ei voi ylittää työsopimuksen kestoa, jos työsopimuksen kesto on alle yhden vuoden.

Korvaavat lepoajat

| 2.4 | että komission ehdotus, jonka mukaan mikäli työntekijöiltä evätään oikeus päivittäiseen tai viikoittaiseen lepoaikaan, kyseisille työntekijöille on annettava vastaavanlaiset korvaavat lepoajat sellaisen kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään 72 tuntia, on huomattava parannus nykyiseen, asiassa Jaeger annetun tuomioistuimen päätöksen aiheuttamaan tilanteeseen. Tästä huolimatta tulisi vakavasti harkita pidemmän määräajan myöntämistä korvaavan lepoajan antamiseen, jotta voitaisiin ottaa huomioon monien erilaisten alojen ja työskentelytapojen tarpeet. Lisäksi artiklaan 17 tulisi sisällyttää mahdollisuus pidentää määräaikaa kansallisen käytännön mukaan lailla tai työehtosopimuksella. |
| --- | --- |

2.4

että komission ehdotus, jonka mukaan mikäli työntekijöiltä evätään oikeus päivittäiseen tai viikoittaiseen lepoaikaan, kyseisille työntekijöille on annettava vastaavanlaiset korvaavat lepoajat sellaisen kohtuullisen ajan kuluessa, joka on enintään 72 tuntia, on huomattava parannus nykyiseen, asiassa Jaeger annetun tuomioistuimen päätöksen aiheuttamaan tilanteeseen. Tästä huolimatta tulisi vakavasti harkita pidemmän määräajan myöntämistä korvaavan lepoajan antamiseen, jotta voitaisiin ottaa huomioon monien erilaisten alojen ja työskentelytapojen tarpeet. Lisäksi artiklaan 17 tulisi sisällyttää mahdollisuus pidentää määräaikaa kansallisen käytännön mukaan lailla tai työehtosopimuksella.

Yksilöllinen poisjättäytyminen 48 tunnin viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta

| 2.5 | että mikäli EU ja sen jäsenvaltiot haluavat edistää yrittäjyyttä, luovuutta ja aktiivista kansalaisuutta ja samaan aikaan helpottaa kansalaistensa mahdollisuuksia työelämän ja vapaa-ajan tasapainottamiseen, tulisi asteittain poistaa jäsenvaltioille nykyisin annettu mahdollisuus, jonka mukaan ne voivat myöntää työntekijöille yksilöllisen mahdollisuuden jättäytyä pois 48 viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta. Sen sijaan tulisi tukea muita aloitteita, joiden avulla voidaan edistää edellä mainittuja tavoitteita. |
| --- | --- |

2.5

että mikäli EU ja sen jäsenvaltiot haluavat edistää yrittäjyyttä, luovuutta ja aktiivista kansalaisuutta ja samaan aikaan helpottaa kansalaistensa mahdollisuuksia työelämän ja vapaa-ajan tasapainottamiseen, tulisi asteittain poistaa jäsenvaltioille nykyisin annettu mahdollisuus, jonka mukaan ne voivat myöntää työntekijöille yksilöllisen mahdollisuuden jättäytyä pois 48 viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta. Sen sijaan tulisi tukea muita aloitteita, joiden avulla voidaan edistää edellä mainittuja tavoitteita.

| 2.6 | että vahvistetaan komission ehdotus, jonka mukaan poisjättäytymismahdollisuuden käyttämisestä olisi määrättävä nimenomaisesti työehtosopimuksessa tai työmarkkinaosapuolten välillä kansallisella tai alueellisella tasolla tehdyssä sopimuksessa tai työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa, jotka on tehty asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

2.6

että vahvistetaan komission ehdotus, jonka mukaan poisjättäytymismahdollisuuden käyttämisestä olisi määrättävä nimenomaisesti työehtosopimuksessa tai työmarkkinaosapuolten välillä kansallisella tai alueellisella tasolla tehdyssä sopimuksessa tai työmarkkinaosapuolten välisissä sopimuksissa, jotka on tehty asianmukaisella tasolla.

48 tunnin viikoittaisesta enimmäistyöajasta poisjättäytymisen lisäehdot

| 2.7 | että tuetaan komission pyrkimyksiä varmistaa, että enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyvät työntekijät tekevät niin vapaasta tahdostaan ja tietäen, että he voivat myös palata enimmäistyöajan soveltamiseen pelkäämättä haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

2.7

että tuetaan komission pyrkimyksiä varmistaa, että enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyvät työntekijät tekevät niin vapaasta tahdostaan ja tietäen, että he voivat myös palata enimmäistyöajan soveltamiseen pelkäämättä haittavaikutuksia.

| 2.8 | Seuraavat ehdot tulisi näin ollen säilyttää:






  — | Työntekijän on annettava suostumuksensa. |
| --- | --- | --- |

2.8

Seuraavat ehdot tulisi näin ollen säilyttää:

—

Työntekijän on annettava suostumuksensa.

| — | Työntekijälle ei saa aiheutua työnantajan taholta mitään haittaa sen vuoksi, ettei hän ole halukas suostumaan poisjättäytymiseen. |
| --- | --- |

—

Työntekijälle ei saa aiheutua työnantajan taholta mitään haittaa sen vuoksi, ettei hän ole halukas suostumaan poisjättäytymiseen.

| 2.8.1 | Seuraavat ehdot tulisi puolestaan poistaa:






  — | Suostumus voi olla voimassa enintään yhden vuoden, ja se voidaan uusia. |
| --- | --- | --- |

2.8.1

Seuraavat ehdot tulisi puolestaan poistaa:

—

Suostumus voi olla voimassa enintään yhden vuoden, ja se voidaan uusia.

| — | Työntekijän viikoittainen työaika ei voi ylittää 65 tuntia minään viikkona, ellei työehtosopimuksessa toisin määrätä. |
| --- | --- |

—

Työntekijän viikoittainen työaika ei voi ylittää 65 tuntia minään viikkona, ellei työehtosopimuksessa toisin määrätä.

| 2.8.2 | Seuraavat ehdot tulisi poistaa tai antaa niiden soveltaminen jäsenvaltioiden tehtäväksi omien kansallisten käytäntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti ja oman lainsäädäntö- ja työmarkkinajärjestelmänsä puitteissa:






  — | Työsopimuksen tekemisen yhteydessä tai koeaikana annettu suostumus on mitätön. |
| --- | --- | --- |

2.8.2

Seuraavat ehdot tulisi poistaa tai antaa niiden soveltaminen jäsenvaltioiden tehtäväksi omien kansallisten käytäntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti ja oman lainsäädäntö- ja työmarkkinajärjestelmänsä puitteissa:

—

Työsopimuksen tekemisen yhteydessä tai koeaikana annettu suostumus on mitätön.

| — | Työantaja pitää ajan tasalla olevia tiedostoja kaikista enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneistä työntekijöistä ja heidän tosiasiallisesti suorittamiensa työtuntien määrästä. |
| --- | --- |

—

Työantaja pitää ajan tasalla olevia tiedostoja kaikista enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneistä työntekijöistä ja heidän tosiasiallisesti suorittamiensa työtuntien määrästä.

| — | Nämä tiedostot ovat toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä, ja viranomaiset voivat työntekijöiden turvallisuuteen ja/tai terveyteen liittyvistä syistä kieltää mahdollisuuden ylittää viikoittainen enimmäistyöaika tai rajoittaa sitä. |
| --- | --- |

—

Nämä tiedostot ovat toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä, ja viranomaiset voivat työntekijöiden turvallisuuteen ja/tai terveyteen liittyvistä syistä kieltää mahdollisuuden ylittää viikoittainen enimmäistyöaika tai rajoittaa sitä.

| — | Työnantaja toimittaa toimivaltaisille viranomaisille näiden pyynnöstä tiedot viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneiden työntekijöiden tosiasiallisesti suorittamista tunneista. |
| --- | --- |

—

Työnantaja toimittaa toimivaltaisille viranomaisille näiden pyynnöstä tiedot viikoittaisen enimmäistyöajan soveltamisesta poisjättäytyneiden työntekijöiden tosiasiallisesti suorittamista tunneista.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/72

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+)”

(2005/C 231/11)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life+) (KOM(2004) 621 lopullinen — 2004/0218 COD),

ottaa huomioon Euroopan komission 1. lokakuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 26. toukokuuta 2004 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon ”Natura 2000 -verkoston rahoittaminen” (KOM(2004) 431 lopullinen),

ottaa huomioon lausuntonsa komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamasta tiedonannosta ”Kuudes ympäristöä koskeva Euroopan yhteisön toimintaohjelma — Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme valinta — Kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma” ja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2001–2010) (KOM(2001) 31 lopullinen — CdR 36/2001 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (KOM(2004) 101 lopullinen — CdR 162/2004 fin),

ottaa huomioon ”kestävä kehitys” -valiokuntansa 1. maaliskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 253/2004 rev. 1, jonka esittelijä oli Rhône-Alpesin aluevaltuutettu Michèle Eybalin (FR/PSE),

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (14. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean huomiot ja suositukset

1   Yleistä

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei Life+-välinettä voida tarkastella erillään EU:n muiden rahoitusvälineiden ja EU:n ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon eri näkökohtien kokonaisvaltaisesta uudelleentarkastelusta; komitea katsoo kuitenkin, että olisi ollut parempi






  — | suorittaa kokonaisvaltainen arvio ympäristöalaa koskevista EU:n rahoitustoimista tarkastellen kunkin rahoitusvälineen merkitystä ja vaikutusta suhteessa sen omiin tavoitteisiin sekä yhteisön ympäristöalan toimintaohjelmissa asetettuihin yleisiin tavoitteisiin |
| --- | --- | --- |

1.1

on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei Life+-välinettä voida tarkastella erillään EU:n muiden rahoitusvälineiden ja EU:n ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon eri näkökohtien kokonaisvaltaisesta uudelleentarkastelusta; komitea katsoo kuitenkin, että olisi ollut parempi

—

suorittaa kokonaisvaltainen arvio ympäristöalaa koskevista EU:n rahoitustoimista tarkastellen kunkin rahoitusvälineen merkitystä ja vaikutusta suhteessa sen omiin tavoitteisiin sekä yhteisön ympäristöalan toimintaohjelmissa asetettuihin yleisiin tavoitteisiin

| — | arvioida eri ohjelmista rahoitettavien hankkeiden eurooppalaista lisäarvoa (sekä ympäristöasioiden pääosaston suoraan hallinnoimien ohjelmien että niiden, jotka sisältyvät yhteisön muihin rahoitusvälineisiin) ja niiden johdonmukaisuutta ympäristöasioiden pääosaston tukemien hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

—

arvioida eri ohjelmista rahoitettavien hankkeiden eurooppalaista lisäarvoa (sekä ympäristöasioiden pääosaston suoraan hallinnoimien ohjelmien että niiden, jotka sisältyvät yhteisön muihin rahoitusvälineisiin) ja niiden johdonmukaisuutta ympäristöasioiden pääosaston tukemien hankkeiden kanssa.

| 1.2 | katsoo, että komission olisi pitänyt liittää Life+-rahoitusvälinettä koskevaan asetusehdotukseensa arviot rahoitustarpeista, jotka liittyvät yhteisön ympäristöpoliittisten painopisteiden täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla, sekä arvio näistä toimista toissijaisuusperiaatteen soveltamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että komission olisi pitänyt liittää Life+-rahoitusvälinettä koskevaan asetusehdotukseensa arviot rahoitustarpeista, jotka liittyvät yhteisön ympäristöpoliittisten painopisteiden täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla, sekä arvio näistä toimista toissijaisuusperiaatteen soveltamisen kannalta.

| 1.3 | pitää tervetulleena sitä, että komissio pyrkii yksinkertaistamaan täytäntöönpanoa yhden ainoan rahoitusvälineen avulla. Komitea korostaa kuitenkin, että on vaikea päästä selvyyteen siitä, millaisia rahoitusmahdollisuuksia vuosina 2007–2013 voimassa olevat eri rahoitusvälineet tarjoavat ympäristöhankkeille ja kuinka koordinoidaan eri lähteistä saatavaa rahoitusta, joka on tarkoitettu kattamaan yhteisön eri prioriteetit ja tukimuodot. |
| --- | --- |

1.3

pitää tervetulleena sitä, että komissio pyrkii yksinkertaistamaan täytäntöönpanoa yhden ainoan rahoitusvälineen avulla. Komitea korostaa kuitenkin, että on vaikea päästä selvyyteen siitä, millaisia rahoitusmahdollisuuksia vuosina 2007–2013 voimassa olevat eri rahoitusvälineet tarjoavat ympäristöhankkeille ja kuinka koordinoidaan eri lähteistä saatavaa rahoitusta, joka on tarkoitettu kattamaan yhteisön eri prioriteetit ja tukimuodot.

| 1.4 | panee merkille, että hankkeet, joita tähän saakka on rahoitettu Life-ohjelman ympäristöosiosta (teollista ympäristöä koskevat hankkeet) ja kolmansia maita koskevasta osiosta, eivät enää ole oikeutettuja Life+-rahoitusvälineestä myönnettävään tukeen. Komitea pyytää täsmentämään ja varmistamaan, että ”kilpailukykyä ja innovaatiota” sekä ”naapuruusvälinettä” koskeviin ohjelmiin sisällytetään nimenomaisesti ympäristöä koskeva osio, josta näitä hankkeita voidaan rahoittaa vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

1.4

panee merkille, että hankkeet, joita tähän saakka on rahoitettu Life-ohjelman ympäristöosiosta (teollista ympäristöä koskevat hankkeet) ja kolmansia maita koskevasta osiosta, eivät enää ole oikeutettuja Life+-rahoitusvälineestä myönnettävään tukeen. Komitea pyytää täsmentämään ja varmistamaan, että ”kilpailukykyä ja innovaatiota” sekä ”naapuruusvälinettä” koskeviin ohjelmiin sisällytetään nimenomaisesti ympäristöä koskeva osio, josta näitä hankkeita voidaan rahoittaa vuosina 2007–2013.

| 1.5 | katsoo, että edellä mainitut tekijät ovat välttämätön edellytys sille, että pystytään tekemään ehdotuksia EU:n ympäristöpolitiikan päälinjojen (ja Euroopan ympäristökeskuksen toimien) kanssa yhdenmukaisten hankkeiden sisällöstä ja niitä koskevista rahoitusmenettelyistä. Muussa tapauksessa Life+-rahoitusvälinettä koskevaa asetusehdotusta tullaan pitämään ainoastaan mutkikkaana rahoitusjärjestelynä, jonka logiikkaa on vaikea ymmärtää, eivätkä hankkeiden suunnittelijat pysty selkeästi hahmottamaan yhteisön prioriteetteja eivätkä omien aloitteidensa mahdollisia yhteyksiä niihin. |
| --- | --- |

1.5

katsoo, että edellä mainitut tekijät ovat välttämätön edellytys sille, että pystytään tekemään ehdotuksia EU:n ympäristöpolitiikan päälinjojen (ja Euroopan ympäristökeskuksen toimien) kanssa yhdenmukaisten hankkeiden sisällöstä ja niitä koskevista rahoitusmenettelyistä. Muussa tapauksessa Life+-rahoitusvälinettä koskevaa asetusehdotusta tullaan pitämään ainoastaan mutkikkaana rahoitusjärjestelynä, jonka logiikkaa on vaikea ymmärtää, eivätkä hankkeiden suunnittelijat pysty selkeästi hahmottamaan yhteisön prioriteetteja eivätkä omien aloitteidensa mahdollisia yhteyksiä niihin.

| 1.6 | korostaa, että Life+-rahoitusvälinettä koskevan ehdotuksen mukaan vain tutkimukset, luonnokset ja suunnitelmat ovat tukikelpoisia, eikä konkreettisia täytäntöönpanotoimia voida enää rahoittaa LIFE-ohjelman varoista. Komission ehdottamassa tuen kaikkien painopistealojen (rakennerahastot ja aluekehitysrahasto) yhdistämisessä on haittana se, että ekologiset hankkeet joutuvat kilpailemaan muiden hankkeiden kanssa. |
| --- | --- |

1.6

korostaa, että Life+-rahoitusvälinettä koskevan ehdotuksen mukaan vain tutkimukset, luonnokset ja suunnitelmat ovat tukikelpoisia, eikä konkreettisia täytäntöönpanotoimia voida enää rahoittaa LIFE-ohjelman varoista. Komission ehdottamassa tuen kaikkien painopistealojen (rakennerahastot ja aluekehitysrahasto) yhdistämisessä on haittana se, että ekologiset hankkeet joutuvat kilpailemaan muiden hankkeiden kanssa.

2   Life+-rahoitusvälineen sisältö ja sen soveltamissäännöt

ALUEIDEN KOMITEA

| 2.1 | pitää huolestuttavana komission aikomusta hajauttaa merkittävä osa (75–80 prosenttia) Life+-välineen ohjelmatyöstä ja budjetista eri jäsenvaltioille ilman, että ”hajauttamisen” yksityiskohtaisia sääntöjä ja ehtoja määritellään ehdotetussa asetuksessa. |
| --- | --- |

2.1

pitää huolestuttavana komission aikomusta hajauttaa merkittävä osa (75–80 prosenttia) Life+-välineen ohjelmatyöstä ja budjetista eri jäsenvaltioille ilman, että ”hajauttamisen” yksityiskohtaisia sääntöjä ja ehtoja määritellään ehdotetussa asetuksessa.

| 2.2 | kiinnittää huomiota siihen, etteivät ehdotetun asetuksen tavoitteina olevat yksinkertaistaminen ja joustavoittaminen saa johtaa yhteisön ympäristöpolitiikan uudelleenkansallistamiseen. Komitea huomauttaa, että ensimmäistä kertaa merkittävä, tärkeää komission sisäistä politiikkaa koskeva tukiohjelma ”kansallistetaan” tällä tavoin ilman että siihen olisi tarvetta, sillä jo ennestään on olemassa yhteisön rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan toimia ympäristön puolesta paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.2

kiinnittää huomiota siihen, etteivät ehdotetun asetuksen tavoitteina olevat yksinkertaistaminen ja joustavoittaminen saa johtaa yhteisön ympäristöpolitiikan uudelleenkansallistamiseen. Komitea huomauttaa, että ensimmäistä kertaa merkittävä, tärkeää komission sisäistä politiikkaa koskeva tukiohjelma ”kansallistetaan” tällä tavoin ilman että siihen olisi tarvetta, sillä jo ennestään on olemassa yhteisön rahoitusvälineitä, joiden avulla voidaan toimia ympäristön puolesta paikallistasolla.

| 2.3 | ei pidä tarkoituksenmukaisena, että rahoitettavien toimien puitteisiin liittyvät tekijät pohjautuvat kokonaisuudessaan monivuotiseen strategiseen ohjelmaan ja vuosittaisiin työohjelmiin. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että rahoitusta koskevia säännöksiä (tukitasoja, toimia ja tukikelpoisuuskriteereitä) ei täsmennetä ehdotetussa asetuksessa. |
| --- | --- |

2.3

ei pidä tarkoituksenmukaisena, että rahoitettavien toimien puitteisiin liittyvät tekijät pohjautuvat kokonaisuudessaan monivuotiseen strategiseen ohjelmaan ja vuosittaisiin työohjelmiin. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että rahoitusta koskevia säännöksiä (tukitasoja, toimia ja tukikelpoisuuskriteereitä) ei täsmennetä ehdotetussa asetuksessa.

| 2.4 | kehottaa selventämään eurooppalaisen lisäarvon käsitettä ja selvittämään, kuinka tämän tavoitteen on määrä näkyä Life+-rahoitusvälineestä tuettavien hankkeiden luonteessa ja valinnassa sekä mikä on sen suhde muuhun mahdolliseen yhteisön rahoitukseen. Komitea korostaa, että on luotava joukko objektiivisia kriteereitä ja tutkittava, olisiko tukea mahdollista mukauttaa osoitetun eurooppalaisen lisäarvon mukaan. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa selventämään eurooppalaisen lisäarvon käsitettä ja selvittämään, kuinka tämän tavoitteen on määrä näkyä Life+-rahoitusvälineestä tuettavien hankkeiden luonteessa ja valinnassa sekä mikä on sen suhde muuhun mahdolliseen yhteisön rahoitukseen. Komitea korostaa, että on luotava joukko objektiivisia kriteereitä ja tutkittava, olisiko tukea mahdollista mukauttaa osoitetun eurooppalaisen lisäarvon mukaan.

| 2.5 | korostaa, että ehdotuksen perusteluiden 3 kohdan mukaan Life+-ohjelmasta on tarkoitus tehdä yksinkertainen ja oikein mitoitettu väline. Komitea toivoo, että näitä periaatteita sovelletaan tarkoin kaikkien viiden painopistealan välillä, sillä budjettitekijöistä riippumatta Life+-välineestä ei tule tehdä ainoastaan EU:n ympäristöpolitiikan yhden osa-alueen rahoitusvälinettä. Valppautta on noudatettava sekä yhteisön tason kahdella monivuotisella ohjelmakaudella (2007–2009 ja 2010–2013) että jäsenvaltioiden mahdollisessa ohjelmatyössä. |
| --- | --- |

2.5

korostaa, että ehdotuksen perusteluiden 3 kohdan mukaan Life+-ohjelmasta on tarkoitus tehdä yksinkertainen ja oikein mitoitettu väline. Komitea toivoo, että näitä periaatteita sovelletaan tarkoin kaikkien viiden painopistealan välillä, sillä budjettitekijöistä riippumatta Life+-välineestä ei tule tehdä ainoastaan EU:n ympäristöpolitiikan yhden osa-alueen rahoitusvälinettä. Valppautta on noudatettava sekä yhteisön tason kahdella monivuotisella ohjelmakaudella (2007–2009 ja 2010–2013) että jäsenvaltioiden mahdollisessa ohjelmatyössä.

| 2.6 | kehottaa komissiota tutkimaan, voitaisiinko kutakin ensisijaista toimintalinjaa varten asettaa maksusitoumuksille vähimmäiskynnys ja millaisia vaikutuksia tällä olisi. |
| --- | --- |

2.6

kehottaa komissiota tutkimaan, voitaisiinko kutakin ensisijaista toimintalinjaa varten asettaa maksusitoumuksille vähimmäiskynnys ja millaisia vaikutuksia tällä olisi.

| 2.7 | on erittäin huolissaan eräiden hankkeiden prioriteettien ja rahoitusmahdollisuuksien säilymisestä. Erityisesti tämä pätee Natura 2000 -alueiden perustamista ja hoitoa sekä Natura 2000 -verkostoa koskevaan sekä pintaveden ekologisen tilan parantamishankkeiden rahoitukseen. Komitea katsoo, että kauden 2007–2013 rahoitusnäkymissä esitetyt rahoitusvälineet eivät anna riittäviä takeita verkoston toteuttamiselle. Komitea kehottaa komissiota selventämään varojen jakoa ja käytettävissä olevia määrärahoja (varauksia) muissa rahoitusvälineissä kuin Life+ (esim. maaseuturahasto, EAKR), joista nämä hankkeet voivat saada rahoitusta. |
| --- | --- |

2.7

on erittäin huolissaan eräiden hankkeiden prioriteettien ja rahoitusmahdollisuuksien säilymisestä. Erityisesti tämä pätee Natura 2000 -alueiden perustamista ja hoitoa sekä Natura 2000 -verkostoa koskevaan sekä pintaveden ekologisen tilan parantamishankkeiden rahoitukseen. Komitea katsoo, että kauden 2007–2013 rahoitusnäkymissä esitetyt rahoitusvälineet eivät anna riittäviä takeita verkoston toteuttamiselle. Komitea kehottaa komissiota selventämään varojen jakoa ja käytettävissä olevia määrärahoja (varauksia) muissa rahoitusvälineissä kuin Life+ (esim. maaseuturahasto, EAKR), joista nämä hankkeet voivat saada rahoitusta.

| 2.8 | kehottaa komissiota lisäämään merkittävästi etenkin Life+-rahoitusvälineelle suunniteltua 300 miljoonan euron vuosittaista rahoitusta, jotta voidaan vastata haasteisiin ja varmistaa Natura 2000 -verkoston käynnistämiseen tarkoitettu vähimmäisosuus. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa komissiota lisäämään merkittävästi etenkin Life+-rahoitusvälineelle suunniteltua 300 miljoonan euron vuosittaista rahoitusta, jotta voidaan vastata haasteisiin ja varmistaa Natura 2000 -verkoston käynnistämiseen tarkoitettu vähimmäisosuus.

| 2.9 | suhtautuu epäillen ”täytäntöönpanoa ja hallintoa” koskevaan osa-alueeseen, jonka tavoitteena on lujittaa tietämyspohjaa ympäristöpolitiikan ja sen täytäntöönpanon kehittämiseksi. Asettamatta kyseenalaiseksi tällaisten toimien tarpeellisuutta komitea katsoo, että ne kuuluvat ensisijaisesti Euroopan ympäristökeskuksen toimialaan. |
| --- | --- |

2.9

suhtautuu epäillen ”täytäntöönpanoa ja hallintoa” koskevaan osa-alueeseen, jonka tavoitteena on lujittaa tietämyspohjaa ympäristöpolitiikan ja sen täytäntöönpanon kehittämiseksi. Asettamatta kyseenalaiseksi tällaisten toimien tarpeellisuutta komitea katsoo, että ne kuuluvat ensisijaisesti Euroopan ympäristökeskuksen toimialaan.

| 2.10 | kehottaa tästä syystä komissiota määrittelemään paremmin kyseiseen osa-alueeseen liittyvät toimet ja niiden koordinoinnin Euroopan ympäristökeskuksen aloitteiden ja määrärahojen kanssa. |
| --- | --- |

2.10

kehottaa tästä syystä komissiota määrittelemään paremmin kyseiseen osa-alueeseen liittyvät toimet ja niiden koordinoinnin Euroopan ympäristökeskuksen aloitteiden ja määrärahojen kanssa.

3   Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen Life+-ohjelman täytäntöönpanoon

ALUEIDEN KOMITEA

| 3.1 | katsoo, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisältyvien, ympäristön tilan parantamiseen tähtäävien menositoumusten avulla on varmistettava tehokas, vaikuttava ja täydentävä toiminta EU:n tasolla niin, että se kannustaa toimiin myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Komitea korostaa, että suurimman osan näistä kustannuksista maksaa alue- ja paikallistaso ja että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä osa näiden toimien rahoittamisessa. |
| --- | --- |

3.1

katsoo, että seuraaviin rahoitusnäkymiin sisältyvien, ympäristön tilan parantamiseen tähtäävien menositoumusten avulla on varmistettava tehokas, vaikuttava ja täydentävä toiminta EU:n tasolla niin, että se kannustaa toimiin myös jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Komitea korostaa, että suurimman osan näistä kustannuksista maksaa alue- ja paikallistaso ja että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä osa näiden toimien rahoittamisessa.

| 3.2 | katsoo, ettei Life+-välineen pidä jäädä pelkäksi näiden toimien liitännäisvälineeksi, vaan nykyisestä Life-välineestä rahoitettujen hankkeiden tapaan siitä on tultava rahoitusväline, joka keskittyy erityistä eurooppalaista lisäarvoa tuottaviin aloitteisiin ympäristöä koskevilla yhteisön politiikan aloilla. |
| --- | --- |

3.2

katsoo, ettei Life+-välineen pidä jäädä pelkäksi näiden toimien liitännäisvälineeksi, vaan nykyisestä Life-välineestä rahoitettujen hankkeiden tapaan siitä on tultava rahoitusväline, joka keskittyy erityistä eurooppalaista lisäarvoa tuottaviin aloitteisiin ympäristöä koskevilla yhteisön politiikan aloilla.

| 3.3 | pitää erittäin tärkeänä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista ympäristöalan rahoitusohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, ettei tätä roolia mainita selkeästi ehdotetussa asetuksessa, vaikka komissio samaan aikaan haluaa vahvasti hajauttaa Life+-välineen ohjelmatyötä ja hallintoa. |
| --- | --- |

3.3

pitää erittäin tärkeänä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista ympäristöalan rahoitusohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, ettei tätä roolia mainita selkeästi ehdotetussa asetuksessa, vaikka komissio samaan aikaan haluaa vahvasti hajauttaa Life+-välineen ohjelmatyötä ja hallintoa.

| 3.4 | katsoo, että tiettyjä Life+-välineen täytäntöönpanoon liittyviä säännöksiä on täsmennettävä. Erityisesti tämä pätee Life+-välineeseen liittyvään yhteisrahoitusjärjestelmään, johon jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden julkisten ja yksityisten toimijoiden on määrä osallistua. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monien toimijoiden — erityisesti yksityissektorin toimijoiden — on vaikea sijoittaa varoja heikosti kannattaviin ympäristöalan hankkeisiin pelkästään vapaaehtoiselta pohjalta. |
| --- | --- |

3.4

katsoo, että tiettyjä Life+-välineen täytäntöönpanoon liittyviä säännöksiä on täsmennettävä. Erityisesti tämä pätee Life+-välineeseen liittyvään yhteisrahoitusjärjestelmään, johon jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja muiden julkisten ja yksityisten toimijoiden on määrä osallistua. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monien toimijoiden — erityisesti yksityissektorin toimijoiden — on vaikea sijoittaa varoja heikosti kannattaviin ympäristöalan hankkeisiin pelkästään vapaaehtoiselta pohjalta.

| 3.5 | kehottaa tutkimaan mahdollisuuksia joustaviin kumppanuusjärjestelmiin ja kehittämään kolmikantamallin, joka toimisi sopimusperusteisten, toimikohtaisten menetelmien kautta siten, että paikallis- ja aluehallinto osallistuisi tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien mekanismien konkreettiseen tehostamiseen. |
| --- | --- |

3.5

kehottaa tutkimaan mahdollisuuksia joustaviin kumppanuusjärjestelmiin ja kehittämään kolmikantamallin, joka toimisi sopimusperusteisten, toimikohtaisten menetelmien kautta siten, että paikallis- ja aluehallinto osallistuisi tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien mekanismien konkreettiseen tehostamiseen.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 357, 14.12.2001, s. 44.

1

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/75

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston asetus unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä”

(2005/C 231/12)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2004) 687 lopullinen — 2004/0247 CNS),

ottaa huomioon Euroopan komission 28. lokakuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 20. tammikuuta 2005 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon aiheesta ”Komission kertomus perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan toimeenpanoon tähtäävistä toimista: Euroopan Unionin syrjäisimmät alueet” (KOM(2000) 147 lopullinen) antamansa lausunnon (CdR 156/2000 fin (1)),

ottaa huomioon komission asetusehdotuspaketista ”Kestävää maataloutta koskevat pitkän aikavälin näkymät” (KOM(2003) 23 lopullinen) antamansa lausunnon (CdR 66/2003 fin (2)),

ottaa huomioon aiheesta ”Komission tiedonanto — Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus” (KOM(2004) 343 lopullinen) antamansa lausunnon (CdR 61/2004 fin),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus: tilannekatsaus ja tulevaisuudennäkymät” (KOM(2004) 543 lopullinen),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 1. maaliskuuta 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 509/2004 rev. 1) (esittelijä: Alfred Almont, Schoelcherin kaupunginjohtaja, FR/PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1 | Syrjäisimpiin alueisiin, joiden asema on tunnustettu perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa, on sovellettu vuodesta 2001 lähtien maatalouden alalla erityisiä yhteisön toimintapuitteita eli kyseisten alueiden syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevaa erityisohjelmaa, joka perustuu neuvoston vuonna 1989 antamaan päätökseen. |
| --- | --- |

1

Syrjäisimpiin alueisiin, joiden asema on tunnustettu perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa, on sovellettu vuodesta 2001 lähtien maatalouden alalla erityisiä yhteisön toimintapuitteita eli kyseisten alueiden syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevaa erityisohjelmaa, joka perustuu neuvoston vuonna 1989 antamaan päätökseen.

| 2 | Nämä ohjelmat, jotka kuuluvat yhteisön syrjäisimpien alueiden hyväksi harjoitettavaan politiikkaan, sisältävät erityisesti toimenpiteitä kyseisten alueiden tuotanto-olosuhteiden ja maataloustuotteiden markkinoinnin parantamiseksi. |
| --- | --- |

2

Nämä ohjelmat, jotka kuuluvat yhteisön syrjäisimpien alueiden hyväksi harjoitettavaan politiikkaan, sisältävät erityisesti toimenpiteitä kyseisten alueiden tuotanto-olosuhteiden ja maataloustuotteiden markkinoinnin parantamiseksi.

| 3 | Vaikka toteutetut toimenpiteet ovat olleet hyödyllisiä ja tehokkaita, syrjäisimpien alueiden pysyvät rakenteelliset haitat (erityisesti riippuvaisuus pienestä määrästä tuotannonaloja, pitkät etäisyydet hankintakeskuksiin ja suurille markkinoille, tästä johtuvat lisäkustannukset, elintarvikeomavaraisuuden puuttuminen) antavat täyden oikeutuksen näiden ohjelmien ylläpitämiseen ja vahvistamiseen erityisesti sellaisten tukitoimien avulla, jotka on suunnattu eläinten tai ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen raaka-aineiden hankintaan sekä kyseisten alueiden sosioekonomiselle kehitykselle tärkeiden karjankasvatuksen ja vihannesviljelyn kehittämiseen. |
| --- | --- |

3

Vaikka toteutetut toimenpiteet ovat olleet hyödyllisiä ja tehokkaita, syrjäisimpien alueiden pysyvät rakenteelliset haitat (erityisesti riippuvaisuus pienestä määrästä tuotannonaloja, pitkät etäisyydet hankintakeskuksiin ja suurille markkinoille, tästä johtuvat lisäkustannukset, elintarvikeomavaraisuuden puuttuminen) antavat täyden oikeutuksen näiden ohjelmien ylläpitämiseen ja vahvistamiseen erityisesti sellaisten tukitoimien avulla, jotka on suunnattu eläinten tai ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen raaka-aineiden hankintaan sekä kyseisten alueiden sosioekonomiselle kehitykselle tärkeiden karjankasvatuksen ja vihannesviljelyn kehittämiseen.

| 4 | Komissio on kuitenkin todennut toukokuussa 2004 antamassaan tiedonannossa ”Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus”, että ”vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen perusteella on edelleen tarpeen varmistaa syrjäisimpien alueiden tukemiseksi myönnettyjen varojen vakaus, hajauttaa mahdollisuuksien mukaan päätöksentekoa ja yksinkertaistaa [näiden ohjelmien] hallintojärjestelyjä”. |
| --- | --- |

4

Komissio on kuitenkin todennut toukokuussa 2004 antamassaan tiedonannossa ”Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus”, että ”vuoden 2003 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen perusteella on edelleen tarpeen varmistaa syrjäisimpien alueiden tukemiseksi myönnettyjen varojen vakaus, hajauttaa mahdollisuuksien mukaan päätöksentekoa ja yksinkertaistaa [näiden ohjelmien] hallintojärjestelyjä”.

| 5 | Ehdotetun uudistuksen, joka on tarkoitus toteuttaa ennen vuoden 2007 määräaikaa tiettyjen toimien ohjelmointiaikataulusta huolimatta, ei pitäisi vaikuttaa meneillään olevan ohjelman sisältöön eikä aiheuttaa taloudellista vahinkoa ohjelmasta tukea saaville alueille. |
| --- | --- |

5

Ehdotetun uudistuksen, joka on tarkoitus toteuttaa ennen vuoden 2007 määräaikaa tiettyjen toimien ohjelmointiaikataulusta huolimatta, ei pitäisi vaikuttaa meneillään olevan ohjelman sisältöön eikä aiheuttaa taloudellista vahinkoa ohjelmasta tukea saaville alueille.

| 6 | Ehdottaessaan kyseisten ohjelmien hankintaosuudelle budjettimäärärahoja viitekauden 2001–2003 keskiarvon perusteella komissio rankaisee todellisuudessa tuensaaja-alueita ja jättää huomioimatta sen, että vuonna 2001 uusi lainsäädäntökehys ei vielä ollut voimassa. Lisäksi se ei huomioi hankintatarpeiden mahdollista kasvua eikä varmista järjestelmän kehittämisen kannalta tarvittavaa joustavuutta. |
| --- | --- |

6

Ehdottaessaan kyseisten ohjelmien hankintaosuudelle budjettimäärärahoja viitekauden 2001–2003 keskiarvon perusteella komissio rankaisee todellisuudessa tuensaaja-alueita ja jättää huomioimatta sen, että vuonna 2001 uusi lainsäädäntökehys ei vielä ollut voimassa. Lisäksi se ei huomioi hankintatarpeiden mahdollista kasvua eikä varmista järjestelmän kehittämisen kannalta tarvittavaa joustavuutta.

| 7 | Hallintotoimien lisäksi uudistuksessa ehdotetaan myös ohjelmien oikeudellisen muodon muuttamista siten, että yhdistetään kolme asetusta — 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001 — yhdeksi yhteiseksi asetukseksi. |
| --- | --- |

7

Hallintotoimien lisäksi uudistuksessa ehdotetaan myös ohjelmien oikeudellisen muodon muuttamista siten, että yhdistetään kolme asetusta — 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001 — yhdeksi yhteiseksi asetukseksi.

| 8 | On siis erittäin tärkeää huolehtia siitä, ettei komission ehdottama välineen hallintotavan uudistus mitätöi Posei-ohjelmien perusperiaatteita ja -tavoitteita erityisesti seuraavien seikkojen kohdalla:






  a) | syrjäiseen sijaintiin liittyvien haittojen korvaaminen |
| --- | --- | --- |

8

On siis erittäin tärkeää huolehtia siitä, ettei komission ehdottama välineen hallintotavan uudistus mitätöi Posei-ohjelmien perusperiaatteita ja -tavoitteita erityisesti seuraavien seikkojen kohdalla:

a)

syrjäiseen sijaintiin liittyvien haittojen korvaaminen

| b) | maatalouden taloudellisen toiminnan monipuolistamisen tukeminen |
| --- | --- |

b)

maatalouden taloudellisen toiminnan monipuolistamisen tukeminen

| c) | paikallista työllisyyttä tukevien uusien elinkeinoalojen kehittäminen |
| --- | --- |

c)

paikallista työllisyyttä tukevien uusien elinkeinoalojen kehittäminen

| d) | elintarvikeomavaraisuuden tavoite. |
| --- | --- |

d)

elintarvikeomavaraisuuden tavoite.

| 9 | Alue- ja paikallisyhteisöillä on ohjelmien edunsaajavaltioissa keskeinen rooli alueiden taloudellisessa kehittämisessä. Yhteisön toimien tulee olla kyseiseen asetukseen kuuluvilla aloilla yhdenmukaisia paikallisella tasolla toteutettavien kehityspolitiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

9

Alue- ja paikallisyhteisöillä on ohjelmien edunsaajavaltioissa keskeinen rooli alueiden taloudellisessa kehittämisessä. Yhteisön toimien tulee olla kyseiseen asetukseen kuuluvilla aloilla yhdenmukaisia paikallisella tasolla toteutettavien kehityspolitiikkojen kanssa.

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean näkemykset

ALUEIDEN KOMITEA

| 1.1 | katsoo, että käsillä olevan unionin syrjäisimpiä alueita koskevan asetuksen tulisi perustua yksinomaan perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohtaan, joka muodostaa oikeusperustan syrjäisimpiä alueita varten tarkoitettujen erityistoimenpiteiden hyväksymiselle myös yhteisen maatalouspolitiikan alalla. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että käsillä olevan unionin syrjäisimpiä alueita koskevan asetuksen tulisi perustua yksinomaan perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohtaan, joka muodostaa oikeusperustan syrjäisimpiä alueita varten tarkoitettujen erityistoimenpiteiden hyväksymiselle myös yhteisen maatalouspolitiikan alalla.

| 1.2 | on tyytyväinen siihen, että komissio myöntää alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa harjoitettavan tiiviimmän kumppanuuden olevan hyödyllistä, jotta kyseisten alueiden erityisongelmia voidaan käsitellä entistä kohdennetummalla tavalla alueiden maatalouden kehittämisen tukiohjelmissa. |
| --- | --- |

1.2

on tyytyväinen siihen, että komissio myöntää alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa harjoitettavan tiiviimmän kumppanuuden olevan hyödyllistä, jotta kyseisten alueiden erityisongelmia voidaan käsitellä entistä kohdennetummalla tavalla alueiden maatalouden kehittämisen tukiohjelmissa.

| 1.3 | painottaa kuitenkin, että näiden ohjelmien hallinnoinnin ei pidä vaikuttaa jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden viranomaisten väliseen perustuslailliseen toimivaltajakoon maatalousalalla. |
| --- | --- |

1.3

painottaa kuitenkin, että näiden ohjelmien hallinnoinnin ei pidä vaikuttaa jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden viranomaisten väliseen perustuslailliseen toimivaltajakoon maatalousalalla.

| 1.4 | katsoo, että komission toivoman mahdollisimman pitkälle viedyn hallinnonhajauttamisen kautta tapahtuvan hallintojärjestelyjen yksinkertaistamisen ohella on jäsenvaltioiden ja tukea saavien toimijoiden kannalta tarpeen myös yksinkertaistaa erityisesti ohjelmointimenettelyitä sekä ohjelmien arviointi-, seuranta-, mukautus- ja valvontamenettelyitä. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että komission toivoman mahdollisimman pitkälle viedyn hallinnonhajauttamisen kautta tapahtuvan hallintojärjestelyjen yksinkertaistamisen ohella on jäsenvaltioiden ja tukea saavien toimijoiden kannalta tarpeen myös yksinkertaistaa erityisesti ohjelmointimenettelyitä sekä ohjelmien arviointi-, seuranta-, mukautus- ja valvontamenettelyitä.

| 1.5 | tähdentää, että hallintojärjestelyjen yksinkertaistaminen ei saa johtaa järjestelmän sisällön uudistamiseen eikä se saa vaikuttaa toimenpiteiden pysyvyyteen tai tavoitteisiin. Jäsenvaltioille tuleekin antaa mahdollisimman paljon liikkumavaraa ohjelmiin kuuluvien toimenpiteiden ja tukitason määrittelyssä ja niiden mahdollisessa mukauttamisessa. |
| --- | --- |

1.5

tähdentää, että hallintojärjestelyjen yksinkertaistaminen ei saa johtaa järjestelmän sisällön uudistamiseen eikä se saa vaikuttaa toimenpiteiden pysyvyyteen tai tavoitteisiin. Jäsenvaltioille tuleekin antaa mahdollisimman paljon liikkumavaraa ohjelmiin kuuluvien toimenpiteiden ja tukitason määrittelyssä ja niiden mahdollisessa mukauttamisessa.

| 1.6 | korostaa myös sitä, että suunnitellun uudistuksen ei pidä vaikuttaa ohjelmien toteuttamiseen tarvittavan rahoituksen tasoon. Suunniteltu budjetin vakauttaminen ei näin ollen sovi yhteen näiden ohjelmien perustana olevan kehityksen käsitteen kanssa. |
| --- | --- |

1.6

korostaa myös sitä, että suunnitellun uudistuksen ei pidä vaikuttaa ohjelmien toteuttamiseen tarvittavan rahoituksen tasoon. Suunniteltu budjetin vakauttaminen ei näin ollen sovi yhteen näiden ohjelmien perustana olevan kehityksen käsitteen kanssa.

| 1.7 | katsoo, että syrjäisimmille alueille tarkoitetun yhteisön hankintatuen ei pidä siis jäädä jälkeen todellisesta tilanteesta ehdotettujen viitearvojen vuoksi, vaan sen tulee perustua vuoteen 2004 Ranskan merentakaisten departementtien osalta ja vuosien 2002, 2003 ja 2004 keskiarvoon Madeiran, Azorien ja Kanariansaarten osalta. Lisäksi määrärahoja tulee voida mukauttaa tarpeiden kehityksen pohjalta varsinkin, kun otetaan huomioon, että kilpailu EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on usein epätasaista. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että syrjäisimmille alueille tarkoitetun yhteisön hankintatuen ei pidä siis jäädä jälkeen todellisesta tilanteesta ehdotettujen viitearvojen vuoksi, vaan sen tulee perustua vuoteen 2004 Ranskan merentakaisten departementtien osalta ja vuosien 2002, 2003 ja 2004 keskiarvoon Madeiran, Azorien ja Kanariansaarten osalta. Lisäksi määrärahoja tulee voida mukauttaa tarpeiden kehityksen pohjalta varsinkin, kun otetaan huomioon, että kilpailu EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on usein epätasaista.

| 1.8 | muistuttaa, että yhteisön tukea toimenpiteille paikallistuotannon hyväksi tulee tarkastella pitkällä aikavälillä, jotta tuen piiriin kuuluville aloille voidaan antaa ajan myötä enemmän näkyvyyttä. Tämä edellyttää toimijoilta pitkäaikaista sitoutumista. Kyseisten ohjelmien tulisikin olla monivuotisia. |
| --- | --- |

1.8

muistuttaa, että yhteisön tukea toimenpiteille paikallistuotannon hyväksi tulee tarkastella pitkällä aikavälillä, jotta tuen piiriin kuuluville aloille voidaan antaa ajan myötä enemmän näkyvyyttä. Tämä edellyttää toimijoilta pitkäaikaista sitoutumista. Kyseisten ohjelmien tulisikin olla monivuotisia.

| 1.9 | toivoo, että tiettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen mahdollisesta vaikuttavien eri tekijöiden – muun muassa taloudellisten (markkinavaihtelut jne.) ja ilmastollisten (syklonit, hurrikaanit, kuivuus jne.) tekijöiden — huomioon ottamiseksi kyseisten toimenpiteiden rahoitustuen tasossa olisi entistä mahdollisimman paljon liikkumavaraa ja että kaavailtuja määrärahoja voitaisiin mukauttaa eri toimenpiteiden ja ohjelmointivuosien välillä. |
| --- | --- |

1.9

toivoo, että tiettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen mahdollisesta vaikuttavien eri tekijöiden – muun muassa taloudellisten (markkinavaihtelut jne.) ja ilmastollisten (syklonit, hurrikaanit, kuivuus jne.) tekijöiden — huomioon ottamiseksi kyseisten toimenpiteiden rahoitustuen tasossa olisi entistä mahdollisimman paljon liikkumavaraa ja että kaavailtuja määrärahoja voitaisiin mukauttaa eri toimenpiteiden ja ohjelmointivuosien välillä.

| 1.10 | esittää, että samaan tapaan kuin vuoden 2003 YMP:n uudistuksen yhteydessä neuvoston hyväksymissä säännöksissä komissio voisi lisätä ehdotetun asetuksen III osastossa mainittuja paikallista tuotantoa koskevia tukitoimenpiteitä varten tarkoitettuja määrärahoja, jotta voitaisiin ottaa huomioon paikallisen tuotannon kehitys. |
| --- | --- |

1.10

esittää, että samaan tapaan kuin vuoden 2003 YMP:n uudistuksen yhteydessä neuvoston hyväksymissä säännöksissä komissio voisi lisätä ehdotetun asetuksen III osastossa mainittuja paikallista tuotantoa koskevia tukitoimenpiteitä varten tarkoitettuja määrärahoja, jotta voitaisiin ottaa huomioon paikallisen tuotannon kehitys.

| 1.11 | katsoo, että kyseisen tukijärjestelmän, jolla edistetään maatalouselinkeinon monipuolistamista sekä paikallista työllisyyttä tukevien uusien elinkeinoalojen kehittämistä, ei tule vaikuttaa sellaisen maatalouden jalostusteollisuuden kehittämiseen, jossa käytetään erityisen hankintajärjestelmän piiriin kuuluvia raaka-aineita yksinomaan omaan käyttöön sekä tavanomaiseen vientiin, kun otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden ja niiden markkinoiden tyypillisesti pieni koko, josta on niille haittaa yhä avoimemmilla ja kilpailukeskeisimmillä markkinoilla. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että kyseisen tukijärjestelmän, jolla edistetään maatalouselinkeinon monipuolistamista sekä paikallista työllisyyttä tukevien uusien elinkeinoalojen kehittämistä, ei tule vaikuttaa sellaisen maatalouden jalostusteollisuuden kehittämiseen, jossa käytetään erityisen hankintajärjestelmän piiriin kuuluvia raaka-aineita yksinomaan omaan käyttöön sekä tavanomaiseen vientiin, kun otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden ja niiden markkinoiden tyypillisesti pieni koko, josta on niille haittaa yhä avoimemmilla ja kilpailukeskeisimmillä markkinoilla.

2   Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

Johdanto-osan ensimmäinen viittauskappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan, | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan,

Perustelu

Perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan käsillä olevassa syrjäisimpiä alueita koskevassa ehdotetussa asetuksessa esitetyille toimenpiteille. Sen tulee olla yleisenä oikeudellisena perustana syrjäisimmille alueille, sillä jo pelkästään sen liittäminen perustamissopimukseen osoittaa, että se vastaa unionin määrittelemiin koheesion tavoitteisiin eikä vahingoita unionin integriteettiä.

Suositus 2

II OSASTO

Erityinen hankintajärjestelmä

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1   Otetaan käyttöön erityinen hankintajärjestelmä, joka koskee liitteessä I lueteltuja ihmisravinnoksi, muiden tuotteiden valmistukseen tai maatalouden tuotantopanoksina käytettäviä välttämättömiä maataloustuotteita syrjäisimmillä alueilla. | 1   Otetaan käyttöön erityinen hankintajärjestelmä, joka koskee liitteessä I lueteltuja ihmisravinnoksi, muiden tuotteiden valmistukseen tai maatalouden tuotantopanoksina käytettäviä välttämättömiä maataloustuotteita syrjäisimmillä alueilla. Kyseiset maataloustuotteet määritellään kunkin jäsenvaltion esittämässä monivuotisessa erityisohjelmassa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1   Otetaan käyttöön erityinen hankintajärjestelmä, joka koskee liitteessä I lueteltuja ihmisravinnoksi, muiden tuotteiden valmistukseen tai maatalouden tuotantopanoksina käytettäviä välttämättömiä maataloustuotteita syrjäisimmillä alueilla.

1   Otetaan käyttöön erityinen hankintajärjestelmä, joka koskee liitteessä I lueteltuja ihmisravinnoksi, muiden tuotteiden valmistukseen tai maatalouden tuotantopanoksina käytettäviä välttämättömiä maataloustuotteita syrjäisimmillä alueilla. Kyseiset maataloustuotteet määritellään kunkin jäsenvaltion esittämässä monivuotisessa erityisohjelmassa.

Perustelu

Komissio ehdottaa, että neuvoston asetukseen liitetään luettelo erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvista tuotteista. Lisäksi komissio ehdottaa, että kyseistä luetteloa voitaisiin muuttaa komitologiamenettelyllä. Alueiden komitea kannattaa komission tavoitetta yksinkertaistaa järjestelmää ja ehdottaa, että jäsenvaltioille annetaan enemmän liikkumavaraa; kyseinen luettelo tulee määritellä vasta ohjelmien hyväksymisen yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten pohjalta.

Suositus 3

4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua rajoitusta ei sovelleta erityiseen hankintajärjestelmään kuuluneista tuotteista syrjäisimmillä alueilla jalostettuihin tuotteisiin, jotka:






  a) | viedään kolmansiin maihin tai lähetetään muualle yhteisöön perinteistä lähettämistä tai perinteistä vientiä vastaavien määrien rajoissa. Komissio vahvistaa nämä määrät ja vastaanottajina olevat kolmannet maat 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vuosien 1989, 1990 ja 1991 lähetysten tai viennin keskiarvon perusteella; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua rajoitusta ei sovelleta erityiseen hankintajärjestelmään kuuluneista tuotteista syrjäisimmillä alueilla jalostettuihin tuotteisiin, jotka:

a)

viedään kolmansiin maihin tai lähetetään muualle yhteisöön perinteistä lähettämistä tai perinteistä vientiä vastaavien määrien rajoissa. Komissio vahvistaa nämä määrät ja vastaanottajina olevat kolmannet maat 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vuosien 1989, 1990 ja 1991 lähetysten tai viennin keskiarvon perusteella;

| b) | viedään kolmansiin maihin osana alueellista kauppaa 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettuja edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

viedään kolmansiin maihin osana alueellista kauppaa 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettuja edellytyksiä;

| c) | lähetetään Azoreilta Madeiralle tai Madeiralta Azoreille. |
| --- | --- |

c)

lähetetään Azoreilta Madeiralle tai Madeiralta Azoreille.

Kyseisten tuotteiden vientiin ei myönnetä tukea.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua rajoitusta ei sovelleta erityiseen hankintajärjestelmään kuuluneista tuotteista syrjäisimmillä alueilla jalostettuihin tuotteisiin, jotka:
  .

| a) | viedään kolmansiin maihin tai lähetetään muualle yhteisöön perinteistä lähettämistä tai perinteistä vientiä vastaavien määrien rajoissa. Komissio vahvistaa nämä määrät ja vastaanottajina olevat kolmannet maat 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vuosien 1989, 1990 ja 1991 lähetysten tai viennin keskiarvon perusteella; |
| --- | --- |

a)

viedään kolmansiin maihin tai lähetetään muualle yhteisöön perinteistä lähettämistä tai perinteistä vientiä vastaavien määrien rajoissa. Komissio vahvistaa nämä määrät ja vastaanottajina olevat kolmannet maat 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vuosien 1989, 1990 ja 1991 lähetysten tai viennin keskiarvon perusteella;

| b) | viedään kolmansiin maihin osana alueellista kauppaa 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettuja edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

viedään kolmansiin maihin osana alueellista kauppaa 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettuja edellytyksiä;

| c) | lähetetään Azoreilta Madeiralle tai Madeiralta Azoreille. |
| --- | --- |

c)

lähetetään Azoreilta Madeiralle tai Madeiralta Azoreille.

Kyseisten tuotteiden vientiin ei myönnetä tukea.

Perustelu

Kyseinen rajoitus voi olla äärimmäisen haitallinen ulkoalueille.

Ulkoalueiden maaseudun kestävässä kehittämisessä on kyse osittain myös siitä, että on olemassa sellaista maatalouden jalostusteollisuutta, joka luo lisäarvoa paikallisille tuotteille ja joka tavallisesti toimii merkittävänä kehityksen käynnistäjänä ja ylläpitäjänä, mikä perustuu muun muassa sen luomiin työpaikkoihin sekä innovoinnin edistämiseen ja uusien viljelykasvien ja menetelmien käyttöönottoon.

Ulkoalueiden ja niiden markkinoiden tyypillisesti pieni koko on merkittävä haitta maatalouden jalostusteollisuuden kehittämiselle yhä avoimemmilla ja kilpailukeskeisimmillä markkinoilla.

Suositus 4

5 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Hankintaohjelmat hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Liitteessä I olevien tuotteiden luetteloa voidaan tarkistaa samaa menettelyä noudattaen syrjäisimpien alueiden tarpeiden kehityksen mukaan. | 2.   Hankintaohjelmat hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Liitteessä I olevien tuotteiden luetteloa voidaan tarkistaa samaa menettelyä noudattaen syrjäisimpien alueiden tarpeiden kehityksen mukaan. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

2.   Hankintaohjelmat hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Liitteessä I olevien tuotteiden luetteloa voidaan tarkistaa samaa menettelyä noudattaen syrjäisimpien alueiden tarpeiden kehityksen mukaan.

2.   Hankintaohjelmat hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Liitteessä I olevien tuotteiden luetteloa voidaan tarkistaa samaa menettelyä noudattaen syrjäisimpien alueiden tarpeiden kehityksen mukaan.

Perustelu

Jotta järjestelmää voitaisiin yksinkertaistaa komission toiveiden mukaisesti ja jotta jäsenvaltioille voitaisiin antaa enemmän liikkumavaraa, ehdotetaan, että tukikelpoisia tuotteita koskeva luettelo määriteltäisiin kunkin jäsenvaltion osalta ohjelmaa suunniteltaessa. Komissio valvoisi edelleenkin jäsenvaltioiden tuotevalintoja ohjelmien hyväksymisen yhteydessä ja määrittelisi tuotteet, määrät ja tukitasot. Jäsenvaltioita kuultaisiin hankintaohjelmien hyväksymisen perustana olevan komitologiamenettelyn yhteydessä.

Suositus 5

8 a artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana mainitun asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu C-sokeri, joka on viety komission asetuksen (ETY) N:o 2760/81 asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja joka on tarkoitettu kulutettavaksi Madeiralla ja Kanariansaarilla CN-koodiin 1701 kuuluvana valkoisena sokerina ja Azoreilla CN-koodiin 1701 12 10 kuuluvana raakasokerina, on oikeutettu tuontitulleista vapautusta koskevaan järjestelmään tämän asetuksen edellytyksin 3 artiklassa tarkoitettujen arvioitujen hankintataseiden rajoissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna aikana mainitun asetuksen 13 artiklassa tarkoitettu C-sokeri, joka on viety komission asetuksen (ETY) N:o 2760/81 asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja joka on tarkoitettu kulutettavaksi Madeiralla ja Kanariansaarilla CN-koodiin 1701 kuuluvana valkoisena sokerina ja Azoreilla CN-koodiin 1701 12 10 kuuluvana raakasokerina, on oikeutettu tuontitulleista vapautusta koskevaan järjestelmään tämän asetuksen edellytyksin 3 artiklassa tarkoitettujen arvioitujen hankintataseiden rajoissa.

Perustelu

Tarkoituksena on sisällyttää ehdotettuun neuvoston asetukseen asetuksen (EY) N:o 20/2002 18 artikla siten kuin sitä on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 127/2005, jossa säädetään mahdollisuudesta tuoda C-sokeria Kanariansaarille, Madeiralle ja Azoreille. Kun otetaan huomioon, että ehdotetussa neuvoston asetuksessa uudeksi Posei-ohjelmaksi yhdistyvät jo monet lopullisesti sovellettavaan asetukseen sisällytettävistä kysymyksistä, ehdotettuun Posei-asetukseen on syytä lisätä edellä mainittu artikla, jotta lainsäädäntö kattaa jatkossakin C-sokerin tuonnin mainituille syrjäisimmille alueille.

Suositus 6

III OSASTO

Paikallista maataloustuotantoa koskevat tukitoimenpiteet

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1   Syrjäisimmillä alueilla otetaan käyttöön yhteisön tukiohjelmia, jotka sisältävät EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan II osaston soveltamisalaan kuuluvaa paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä. | 1   Syrjäisimmillä alueilla otetaan käyttöön yhteisön monivuotisia tukiohjelmia, jotka sisältävät EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan II osaston soveltamisalaan kuuluvaa paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1   Syrjäisimmillä alueilla otetaan käyttöön yhteisön tukiohjelmia, jotka sisältävät EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan II osaston soveltamisalaan kuuluvaa paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä.

1   Syrjäisimmillä alueilla otetaan käyttöön yhteisön monivuotisia tukiohjelmia, jotka sisältävät EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan II osaston soveltamisalaan kuuluvaa paikallista maataloustuotantoa edistäviä erityistoimenpiteitä.

Perustelu

Ohjelmointi edellyttää toimenpiteiden asteittaista etenemistä. Sellaisilla aloilla kuin vihannesten viljely tai karjankasvatus, jotka vaativat pitkän aikavälin näkyvyyttä, ohjelmien tulisi kattaa koko tuleva ohjelmointikausi 2007–2013.

Suositus 7

12 artiklan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä:






  a) | kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä:

a)

kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen;

Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä:

| a) | kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen; |
| --- | --- |

a)

kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91, (ETY) N:o 1600/92, (ETY) 1601/92, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen;

Perustelu

Komission vaatiman arvioinnin ei pidä ulottua vuoteen 1991, sillä komissio teki jo vuonna 2000 arvion Poseidom-, Poseima- ja Poseican-ohjelmista ennen asetusten 1452/2001, 1453/2001 ja 1454/2001 hyväksymistä.

Toisaalta komissio ei ole tehnyt kyseisten asetusten 27 artiklan 2 kohdassa, 39 artiklan 2 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa säädettyä arviointeja. Jäsenvaltioiden ei kuulu täyttää tätä velvoitetta.

Vuodesta 1991 lähtien toteutettujen toimenpiteiden vaikutusten arviointi olisi vastoin ehdotetun asetuksen yksinkertaistamispyrkimyksiä ja lisäisi huomattavasti jäsenvaltioiden tehtäviä. Posei-toimenpiteiden arvioinnin tulee kattaa ajanjakso, joka vastaa viimeisimpien asetusten hyväksymisen jälkeistä täytäntöönpanoaikaa eli vuosia 2002, 2003 ja 2004.

Suositus 8

12 artiklan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään käytettävissä olevat määrärahat; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään käytettävissä olevat määrärahat;

| d) | toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään käytettävissä olevat määrärahat; talousarviota voidaan soveltaa joustavasti saman ohjelman toimenpiteiden välillä ohjelman koko keston ajan; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään käytettävissä olevat määrärahat; talousarviota voidaan soveltaa joustavasti saman ohjelman toimenpiteiden välillä ohjelman koko keston ajan;

Perustelu

Syrjäisimpien alueiden erityistilanne, erityisesti niiden pienet markkinat ja riippuvuus pienestä määrästä talouden aloja, merkitsee sitä, että ohjelmaan kuuluvat alat ovat erittäin riippuvaisia toisistaan. Jotta näille aloille voitaisiin antaa kaikki mahdollisuudet saavuttaa kehitystavoitteensa ja jotta toimittaisiin järjestelmien hallinnon yksinkertaistamispyrkimysten mukaisesti, olisi aiheellista antaa saman ohjelman toimenpiteiden välille mahdollisimman suuri liikkumavara talousarviossa koko ohjelmointikauden ajan. Näin voitaisiin varmistaa tavoitellun tehokkuuden saavuttaminen.

Suositus 9

19 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, viinirypäleitä, jotka ovat peräisin kielletyistä hybridiviiniköynnöslajikkeista (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) ja joita korjataan Azoreiden ja Madeiran alueilla, saa käyttää sellaisen viinin tuotantoon, joka jää mainittujen alueiden sisälle.
  Portugali lopettaa asteittain 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä viljelyn sellaisilla aloilla, joille on istutettu kiellettyjä hybridiviiniköynnöslajikkeita, asetuksen (EY) N:o 1493/1999 II osaston III luvussa säädettyjä järjestelmiä tarvittaessa hyödyntäen. | 2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, viinirypäleitä, jotka ovat peräisin kielletyistä hybridiviiniköynnöslajikkeista (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) ja joita korjataan Azoreiden ja Madeiran alueilla, saa käyttää sellaisen viinin tuotantoon, joka jää mainittujen alueiden sisälle.
  Portugali lopettaa asteittain 31 päivään joulukuuta 2006
  2013 mennessä viljelyn sellaisilla aloilla, joille on istutettu kiellettyjä hybridiviiniköynnöslajikkeita, asetuksen (EY) N:o 1493/1999 II osaston III luvussa säädettyjä järjestelmiä tarvittaessa hyödyntäen. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, viinirypäleitä, jotka ovat peräisin kielletyistä hybridiviiniköynnöslajikkeista (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) ja joita korjataan Azoreiden ja Madeiran alueilla, saa käyttää sellaisen viinin tuotantoon, joka jää mainittujen alueiden sisälle.

Portugali lopettaa asteittain 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä viljelyn sellaisilla aloilla, joille on istutettu kiellettyjä hybridiviiniköynnöslajikkeita, asetuksen (EY) N:o 1493/1999 II osaston III luvussa säädettyjä järjestelmiä tarvittaessa hyödyntäen.

2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, viinirypäleitä, jotka ovat peräisin kielletyistä hybridiviiniköynnöslajikkeista (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) ja joita korjataan Azoreiden ja Madeiran alueilla, saa käyttää sellaisen viinin tuotantoon, joka jää mainittujen alueiden sisälle.

Portugali lopettaa asteittain 31 päivään joulukuuta 2006
  2013 mennessä viljelyn sellaisilla aloilla, joille on istutettu kiellettyjä hybridiviiniköynnöslajikkeita, asetuksen (EY) N:o 1493/1999 II osaston III luvussa säädettyjä järjestelmiä tarvittaessa hyödyntäen.

Perustelu

Alueen vuoristoisuuden (88 prosentilla alueesta rinteet viettävät yli 16 astetta) sekä maatilarakenteen (maatilojen keskipinta-ala on alle 0,4 hehtaaria, joka on jakautunut useisiin hyvin pieniin viljelyaloihin) johdosta viiniviljelmien rakenneuudistus on vaikea ja väistämättä kalliskin operaatio. Kun otetaan huomioon viininviljelyn yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys alueelle, on ensiarvoisen tärkeää pidentää määräaikaa rakenneuudistuksen toteuttamiseksi sellaisilla viiniviljelmillä, joille on istutettu yhteisön lainsäädännössä kiellettyjä lajikkeita.

Suositus 10

20 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/97 2 ja 3 artiklassa säädetään ja paikallisten kulutustarpeiden rajoissa Madeiralle annetaan lupa tuottaa iskukuumennettua maitoa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta edellyttäen, että toimenpiteellä turvataan paikallisesti tuotetun maidon keräys ja menekki. Tämä tuote on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.
  Tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään erityisesti paikallisesti tuotetun tuoreen maidon määrä, joka on käytettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun iskukuumennetun maidon tuottamiseen. | 4.   Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/97 2 ja 3 artiklassa säädetään ja paikallisten kulutustarpeiden rajoissa Madeiralle annetaan lupa tuottaa iskukuumennettua maitoa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta edellyttäen, että toimenpiteellä turvataan paikallisesti tuotetun maidon keräys ja menekki. Tämä tuote on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.
  Tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään erityisesti paikallisesti tuotetun tuoreen maidon määrä, joka on käytettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun iskukuumennetun maidon tuottamiseen. Kyseinen määrä on pakollinen, mikäli paikallisen tuotannon menekkiä ei voida turvata. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

4.   Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/97 2 ja 3 artiklassa säädetään ja paikallisten kulutustarpeiden rajoissa Madeiralle annetaan lupa tuottaa iskukuumennettua maitoa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta edellyttäen, että toimenpiteellä turvataan paikallisesti tuotetun maidon keräys ja menekki. Tämä tuote on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.

Tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään erityisesti paikallisesti tuotetun tuoreen maidon määrä, joka on käytettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun iskukuumennetun maidon tuottamiseen.

4.   Poiketen siitä, mitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/97 2 ja 3 artiklassa säädetään ja paikallisten kulutustarpeiden rajoissa Madeiralle annetaan lupa tuottaa iskukuumennettua maitoa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta edellyttäen, että toimenpiteellä turvataan paikallisesti tuotetun maidon keräys ja menekki. Tämä tuote on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen.

Tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään erityisesti paikallisesti tuotetun tuoreen maidon määrä, joka on käytettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun iskukuumennetun maidon tuottamiseen. Kyseinen määrä on pakollinen, mikäli paikallisen tuotannon menekkiä ei voida turvata.

Perustelu

Tehdyn muutosehdotuksen tavoitteena on varmistaa alueellisesti tuotetun maidon menekki kaikilta osin sekä toisaalta mahdollistaa se, että alueellisella meijeriteollisuudella on aiempaa enemmän liikkumavaraa alueellisen tuotannon sekä maitojauheesta valmistetun maidon tuotannon hallinnoinnissa.

Asetettaessa iskukuumennetun maidon tuottamiseen käytettävän maidon vähimmäismäärä aiheutetaan alalle haittaa, kun otetaan huomioon, että nykyisin voimassa oleva prosenttiosuus on aiheuttanut haittaa Madeiran tälle tuotannonalalle siitä syystä, että alueen maidontuotannossa ei tuoteta tarvittavia määriä kyseisen prosenttiosuuden kattamiseksi.

Suositus 11

24 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 16 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä lukuun ottamatta tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 2 artiklan 2 kohdan mukaisia maatalousmarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitettuja interventioita.
  2.   Yhteisö rahoittaa tämän asetuksen II ja III osastossa säädettyjä toimenpiteitä seuraavia määriä vastaavalla vuosittaisella enimmäismäärällä:






  — | merentakaiset departementit: 84,7 miljoonaa euroa |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Edellä 16 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä lukuun ottamatta tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 2 artiklan 2 kohdan mukaisia maatalousmarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitettuja interventioita.

2.   Yhteisö rahoittaa tämän asetuksen II ja III osastossa säädettyjä toimenpiteitä seuraavia määriä vastaavalla vuosittaisella enimmäismäärällä:

—

merentakaiset departementit: 84,7 miljoonaa euroa

| — | Azorit ja Madeira: 77,3 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

Azorit ja Madeira: 77,3 miljoonaa euroa

| — | Kanariansaaret: 127,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret: 127,3 miljoonaa euroa.

3.   Tämän asetuksen II osastossa säädettyihin ohjelmiin vuosittain myönnettävät määrät eivät voi olla suurempia kuin seuraavat määrät:

| — | merentakaiset departementit: 20,7 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

merentakaiset departementit: 20,7 miljoonaa euroa

| — | Azorit ja Madeira: 17,7 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

Azorit ja Madeira: 17,7 miljoonaa euroa

| — | Kanariansaaret: 72,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret: 72,7 miljoonaa euroa.

1.   Edellä 16 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä lukuun ottamatta tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 2 artiklan 2 kohdan mukaisia maatalousmarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitettuja interventioita.

2.   Yhteisö rahoittaa tämän asetuksen II ja III osastossa säädettyjä toimenpiteitä seuraavia määriä vastaavalla vuosittaisella enimmäismäärällä, joka on laskettu erityisen hankintajärjestelmän rahoitukseen viitekaudella 2004 käytettyjen määrien perusteella merentakaisten departementtien osalta ja vuosien 2002, 2003 ja 2004 keskiarvon perusteella Madeiran, Azorien ja Kanariansaarten osalta, sekä paikallistuotannon tuen menokattojen perusteella.

| — | merentakaiset departementit: 84,7 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

merentakaiset departementit: 84,7 miljoonaa euroa

| — | Azorit ja Madeira: 77,3 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

Azorit ja Madeira: 77,3 miljoonaa euroa

| — | Kanariansaaret: 127,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret: 127,3 miljoonaa euroa.

3.    Tämän asetuksen II osastossa säädettyihin ohjelmiin vuosittain myönnettävät määrät eivät voi olla suurempia kuin seuraavat määrät:

| — | merentakaiset departementit: 20,7 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

merentakaiset departementit: 20,7 miljoonaa euroa

| — | Azorit ja Madeira: 17,7 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

Azorit ja Madeira: 17,7 miljoonaa euroa

| — | Kanariansaaret: 72,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Kanariansaaret: 72,7 miljoonaa euroa.

Perustelu

Kun komissio ottaa hankintajärjestelmän budjettimäärärahojen perustaksi viitekauden 2001–2003, se jättää huomioimatta rahoitusmäärien asteittaisen kasvun, joka on ollut erityisen merkittävää vuonna 2004, sekä Posei-ohjelmien uudistuksen yhteydessä vuonna 2001 järjestelmään tehtyjen muutosten vaikutukset. Keskiarvon käyttäminen kuvaa todellisuutta paremmin häivyttäessään epätyypilliset vuodet tai olosuhteet. Vuosia 2002–2004 koskeva ehdotus on komission ehdotusta (vuodet 2001–2003) johdonmukaisempi, sillä siinä otetaan huomioon ainoastaan ne vuodet, joiden aikana Posei-ohjelmiin vuonna 2001 tehdyt uudistukset ovat olleet voimassa. Vuosien 2002–2004 keskiarvo kuvaa paremmin Madeiran, Azorien ja Kanariansaarten todellista tilannetta.

30. kesäkuuta 2003 saavutettiin Luxemburgissa kompromissi, jonka johdosta syrjäisimmät alueet jätettiin suorien tukien tuotannosta irrottamisen ulkopuolelle karjankasvatusalalla. Näin ollen katsottiin aiheelliseksi perustaa erityisohjelma, joka liitetään käsillä olevaan asetusehdotukseen sisältyviin paikallista maataloustuotantoa koskeviin tukitoimenpiteisiin. Ohjelmalle osoitetut määrärahat on määritetty karjankasvatusalan YMJ:n viimeisimmän soveltamisvuoden maksujen perusteella, kuten asetuksen 1782/2003 147 artiklassa säädetään.

Tätä samaa laskentatapaa tulisi soveltaa myös merentakaisia departementteja koskevaan erityiseen hankintajärjestelmään, ja sille tulisi myöntää määrärahat järjestelmän viimeisimmän täytäntöönpanovuoden eli vuoden 2004 pohjalta kyseisiä saaria koskevan erityistilanteen vuoksi. Kyseisessä artiklassa mainitut määrärahat on siis tarkistettava.

Suositus 12

26 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 144 artiklalla perustettu suorien tukien hallintokomitea lukuun ottamatta tämän asetuksen 16 artiklan täytäntöönpanoa, jossa komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1260/1999 50 artiklalla perustettu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea. | 1   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 144 artiklalla perustettu suorien tukien hallintokomitea lukuun ottamatta tämän asetuksen 16 artiklan täytäntöönpanoa, jossa komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1260/1999 50 artiklalla perustettu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea.

  Asetuksen 18 artiklan mukaisten, kasvien terveyttä koskevien ohjelmien kohdalla komissiota avustaa päätöksellä 76/894/EY perustettu pysyvä kasvinsuojelukomitea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 144 artiklalla perustettu suorien tukien hallintokomitea lukuun ottamatta tämän asetuksen 16 artiklan täytäntöönpanoa, jossa komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1260/1999 50 artiklalla perustettu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea.

1   Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 144 artiklalla perustettu suorien tukien hallintokomitea lukuun ottamatta tämän asetuksen 16 artiklan täytäntöönpanoa, jossa komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1260/1999 50 artiklalla perustettu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea.

Asetuksen 18 artiklan mukaisten, kasvien terveyttä koskevien ohjelmien kohdalla komissiota avustaa päätöksellä 76/894/EY perustettu pysyvä kasvinsuojelukomitea.

Perustelu

Kun otetaan huomioon kasvien terveyttä koskevien ohjelmien merkitys sekä pyrkimys yhdenmukaisuuteen komitologiamenettelyn kanssa, 18 artiklan mukaisten, kasvien terveyttä koskevien ohjelmien hyväksymistä tulisi arvioida pysyvässä kasvinsuojelukomiteassa eikä suorien tukien hallintokomiteassa.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EYVL C 144, 16.5.2001, s. 11.

1

(2)  EUVL C 256, 24.10.2003, s. 18.

2

---

| 20.9.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 231/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 231/83

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue: alue- ja paikallisviranomaisten osuus Haagin ohjelman toimeenpanossa”

(2005/C 231/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. kesäkuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa aiheesta ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue: alue- ja paikallisviranomaisten osuus Haagin ohjelman toimeenpanossa” annettavan lausunnon laatiminen ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon asiakirjan ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille –Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue: katsaus Tampereen työohjelman täytäntöönpanoon ja suuntaviivat tulevia toimia varten” (KOM (2004) 401 lopullinen) ja komission 2. kesäkuuta 2004 tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2004 allekirjoitetun Euroopan perustuslakisopimuksen sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kirjaamisen sen I osastoon (I-42 artikla) sekä III osastoon (III-257 ja III-277 artikla),

ottaa huomioon Brysselissä 4.–5. marraskuuta 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (14292/04) sekä Eurooppa-neuvoston hyväksymän uuden monivuotisen ”Haagin ohjelman”, jonka tavoitteena on vahvistaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva aluetta tulevien viiden vuoden aikana,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen paikallinen ja alueellinen ulottuvuus” (CdR 61/2003 fin (1)),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Rikoksentorjunta Euroopan unionissa” (CdR 355/2003 fin (2)),

ottaa huomioon lausuntoluonnoksensa aiheesta ”Neljäs kertomus unionin kansalaisuudesta ja EU:n tiedonanto perusoikeuksien virastosta” (esittelijä: Claude du Granrut, Picardien aluevaltuutettu, FR/PPE) (CdR 280/2004),

ottaa huomioon EP:n suosituksen neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen tulevaisuudesta sekä edellytyksistä sen legitimiteetin vahvistamiseksi ja toimivuuden tehostamiseksi (A6-0010/2004),

ottaa huomioon ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa” -valiokunnan maaliskuun 3. päivänä 2005 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 223/2004 rev. 1, jonka esittelijänä oli Pirkanmaan liiton maakuntahallituksen puheenjohtaja ja Pirkkalan kunnanjohtaja Risto Koivisto (FI/PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | paikallis- ja alueulottuvuus on olennainen osa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamista. |
| --- | --- |

1)

paikallis- ja alueulottuvuus on olennainen osa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamista.

| 2) | Haagin ohjelman suuntaviivat kattavat pitkälti paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan kuuluvat asiat. |
| --- | --- |

2)

Haagin ohjelman suuntaviivat kattavat pitkälti paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan kuuluvat asiat.

hyväksyi 13.–14. huhtikuuta 2005 pitämässään 59. täysistunnossa (huhtikuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1   Alueiden komitean kanta

KOMITEAN ARVIO

a)   Yleistä

| 1.1 | pitää Haagin ohjelmaa tasapainoisena kokonaisuutena, joka on hyvä pohja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei Haagin ohjelmassa ole otettu riittävästi huomioon alue- ja paikallisviranomaisten osuutta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.1

pitää Haagin ohjelmaa tasapainoisena kokonaisuutena, joka on hyvä pohja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei Haagin ohjelmassa ole otettu riittävästi huomioon alue- ja paikallisviranomaisten osuutta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa.

| 1.2 | muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat useissa jäsenvaltioissa vastuussa oikeus-, poliisi- ja sisäasioita koskevasta lainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta. Lisäksi alue- ja paikallisyhteisöt tarjoavat lukuisia yleishyödyllisiä palveluja, joilla ehkäistään rikollisuutta ja edistetään sosiaalista ja taloudellista integraatiota |
| --- | --- |

1.2

muistuttaa, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat useissa jäsenvaltioissa vastuussa oikeus-, poliisi- ja sisäasioita koskevasta lainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta. Lisäksi alue- ja paikallisyhteisöt tarjoavat lukuisia yleishyödyllisiä palveluja, joilla ehkäistään rikollisuutta ja edistetään sosiaalista ja taloudellista integraatiota

| 1.3 | painottaa tarvetta jatkuvaan kehitykseen tällä alalla ja toteaa, että alkuperäisen Tampere-ohjelman sisältö on edelleen ajankohtainen. Unionin toimien perustana tulee edelleen olla Tampere-ohjelman linjausten ja sen täydennysten täytäntöönpanon loppuun saattaminen. |
| --- | --- |

1.3

painottaa tarvetta jatkuvaan kehitykseen tällä alalla ja toteaa, että alkuperäisen Tampere-ohjelman sisältö on edelleen ajankohtainen. Unionin toimien perustana tulee edelleen olla Tampere-ohjelman linjausten ja sen täydennysten täytäntöönpanon loppuun saattaminen.

| 1.4 | kiinnittää huomiota siihen, että demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusjärjestyksen kunnioittaminen ja itsehallintoon ja kansalaisten omaehtoisuuteen perustuva toimintatapa ovat keskeisessä asemassa turvallisen ja oikeudenmukaisen yhteiskunnan rakentamisessa. |
| --- | --- |

1.4

kiinnittää huomiota siihen, että demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusjärjestyksen kunnioittaminen ja itsehallintoon ja kansalaisten omaehtoisuuteen perustuva toimintatapa ovat keskeisessä asemassa turvallisen ja oikeudenmukaisen yhteiskunnan rakentamisessa.

| 1.5 | tähdentää, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen edellytyksenä on sellainen yleinen yhteiskunnallinen kehitys, joka tukee tavoitteiden saavuttamista. Pelkillä kriminaalipoliittisilla ja muilla torjuntatoimilla ei voida saada aikaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta |
| --- | --- |

1.5

tähdentää, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen edellytyksenä on sellainen yleinen yhteiskunnallinen kehitys, joka tukee tavoitteiden saavuttamista. Pelkillä kriminaalipoliittisilla ja muilla torjuntatoimilla ei voida saada aikaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta

| 1.6 | painottaa sitä, ettei vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi laadittu ohjelma voi toimia tehokkaasti, ellei alhaalta päin nouse tekijöitä, jotka poistavat epätasa-arvon kaltaisia turvattomuuden syitä. Tällaista aluetta ei voida saada aikaan vain ylhäältä alaspäin suunnattujen toimien avulla. Tämän vuoksi alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen merkitys vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa Eurooppaan. |
| --- | --- |

1.6

painottaa sitä, ettei vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi laadittu ohjelma voi toimia tehokkaasti, ellei alhaalta päin nouse tekijöitä, jotka poistavat epätasa-arvon kaltaisia turvattomuuden syitä. Tällaista aluetta ei voida saada aikaan vain ylhäältä alaspäin suunnattujen toimien avulla. Tämän vuoksi alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen merkitys vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa Eurooppaan.

| 1.7 | on vakuuttunut siitä, että todellinen perusta etenemiselle vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa syntyy Euroopan unionin perustuslakisopimuksen voimaantulon myötä, sillä sopimus yksinkertaistaa uuden lainsäädännön hyväksymismenettelyjä ja vahvistaa Euroopan parlamentin roolia. |
| --- | --- |

1.7

on vakuuttunut siitä, että todellinen perusta etenemiselle vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa syntyy Euroopan unionin perustuslakisopimuksen voimaantulon myötä, sillä sopimus yksinkertaistaa uuden lainsäädännön hyväksymismenettelyjä ja vahvistaa Euroopan parlamentin roolia.

b)   Perusoikeudet ja kansalaisuus

| 1.8 | pitää tärkeänä Haagin ohjelman toteamusta, että perusoikeuskirjan sisällyttäminen perustuslailliseen sopimukseen asettaa unionille oikeudellisen velvoitteen sekä kunnioittaa että edistää perusoikeuksien toteutumista unionin toiminnassa. |
| --- | --- |

1.8

pitää tärkeänä Haagin ohjelman toteamusta, että perusoikeuskirjan sisällyttäminen perustuslailliseen sopimukseen asettaa unionille oikeudellisen velvoitteen sekä kunnioittaa että edistää perusoikeuksien toteutumista unionin toiminnassa.

| 1.9 | aikoo ilmaista tukensa perusoikeuksien viraston perustamiselle ja katsoo, että viraston hallintoneuvostossa tulisi olla myös alue- ja paikallisyhteisöjen edustaja, sillä unionin kansalaisuus ja siihen liittyvät perusoikeudet toteutuvat ensisijaisesti osana lähidemokratiaa. |
| --- | --- |

1.9

aikoo ilmaista tukensa perusoikeuksien viraston perustamiselle ja katsoo, että viraston hallintoneuvostossa tulisi olla myös alue- ja paikallisyhteisöjen edustaja, sillä unionin kansalaisuus ja siihen liittyvät perusoikeudet toteutuvat ensisijaisesti osana lähidemokratiaa.

c)   Turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

| 1.10 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin perustuslakisopimuksen voimaantulon myötä EU saa välineet täysimittaisen maahanmuuttopolitiikan harjoittamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin perustuslakisopimuksen voimaantulon myötä EU saa välineet täysimittaisen maahanmuuttopolitiikan harjoittamiseksi.

| 1.11 | toteaa, että turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alalla edistys ei ole ollut täysin tyydyttävää, sillä kaikkien direktiiviehdotusten osalta ei ole päästy tuloksiin. Lisäksi jo hyväksytyt direktiivit on pantava tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.11

toteaa, että turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alalla edistys ei ole ollut täysin tyydyttävää, sillä kaikkien direktiiviehdotusten osalta ei ole päästy tuloksiin. Lisäksi jo hyväksytyt direktiivit on pantava tehokkaasti täytäntöön.

| 1.12 | korostaa, että valvottua laillista maahanmuuttoa varten on luotava eurooppalainen järjestelmä, joka antaa todellista toivoa mahdollisille maahanmuuttajille ja jonka tarkoituksena on poistaa epätoivo, joka saa monet turvautumaan ihmissalakuljetusta harjoittaviin rikollisjoukkioihin. |
| --- | --- |

1.12

korostaa, että valvottua laillista maahanmuuttoa varten on luotava eurooppalainen järjestelmä, joka antaa todellista toivoa mahdollisille maahanmuuttajille ja jonka tarkoituksena on poistaa epätoivo, joka saa monet turvautumaan ihmissalakuljetusta harjoittaviin rikollisjoukkioihin.

| 1.13 | huomauttaa, että laittoman maahanmuuton, ihmissalakuljetuksen ja ihmiskaupan — joka kohdistuu erityisen raskaasti naisiin ja lapsiin — torjunta on olennainen osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa maahanmuuttoasioissa. Laittomaan maahanmuuttoon sekä karkottamiseen tai palauttamiseen liittyvien aloitteiden käsittelyä tulee jatkaa. |
| --- | --- |

1.13

huomauttaa, että laittoman maahanmuuton, ihmissalakuljetuksen ja ihmiskaupan — joka kohdistuu erityisen raskaasti naisiin ja lapsiin — torjunta on olennainen osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa maahanmuuttoasioissa. Laittomaan maahanmuuttoon sekä karkottamiseen tai palauttamiseen liittyvien aloitteiden käsittelyä tulee jatkaa.

| 1.14 | korostaa, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on tärkeää, jotta voidaan ehkäistä laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa sekä edistää pakolaisten suojelua ja laillista maahanmuuttoa. |
| --- | --- |

1.14

korostaa, että yhteistyö kolmansien maiden kanssa on tärkeää, jotta voidaan ehkäistä laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa sekä edistää pakolaisten suojelua ja laillista maahanmuuttoa.

d)   Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunta ja EU:n huumausainestrategia

| 1.15 | korostaa, että rikosten ja huumeiden torjunnassa sekä terrorismin vastaisessa taistelussa on tehokkaiden rajat ylittävien kontrollitoimien lisäksi kiinnitettävä huomiota syrjäytymisen ja radikalisoitumisen syihin ja niiden ehkäisyyn. Tällöin keskeisessä asemassa ovat alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteet kansalaisten peruspalvelujen järjestämisessä, turvallisten asuinalueiden suunnittelussa ja maahanmuuttajien kotouttamisessa. |
| --- | --- |

1.15

korostaa, että rikosten ja huumeiden torjunnassa sekä terrorismin vastaisessa taistelussa on tehokkaiden rajat ylittävien kontrollitoimien lisäksi kiinnitettävä huomiota syrjäytymisen ja radikalisoitumisen syihin ja niiden ehkäisyyn. Tällöin keskeisessä asemassa ovat alue- ja paikallisviranomaisten toimenpiteet kansalaisten peruspalvelujen järjestämisessä, turvallisten asuinalueiden suunnittelussa ja maahanmuuttajien kotouttamisessa.

| 1.16 | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston päätökseen sisällyttää vuosia 2005–2012 koskeva huumausainestrategia Haagin ohjelmaan. Komitea kannattaa strategian tavoitetta puuttua huumeiden käyttöön ja salakuljetukseen siten, että painotetaan terveydensuojelun, sosiaalisen koheesion ja kansalaisten turvallisuuden näkökulmia. |
| --- | --- |

1.16

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston päätökseen sisällyttää vuosia 2005–2012 koskeva huumausainestrategia Haagin ohjelmaan. Komitea kannattaa strategian tavoitetta puuttua huumeiden käyttöön ja salakuljetukseen siten, että painotetaan terveydensuojelun, sosiaalisen koheesion ja kansalaisten turvallisuuden näkökulmia.

| 1.17 | pitää kannatettavana ehdotusta lisätä jäsenvaltioiden valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason poliisiviranomaisten sekä tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

1.17

pitää kannatettavana ehdotusta lisätä jäsenvaltioiden valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason poliisiviranomaisten sekä tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa.

| 1.18 | toteaa, että terrorismin ehkäisemisen ja torjunnan tulee säilyä keskeisenä toiminta-alana. Komitea korostaa, että terrorismin rahoitukseen on puututtava entistä paremmin instrumentein. Jotta talousrikollisuutta voidaan torjua, on välttämätöntä lisätä avoimuutta rahoitusoperaatioiden jäljittämisessä. |
| --- | --- |

1.18

toteaa, että terrorismin ehkäisemisen ja torjunnan tulee säilyä keskeisenä toiminta-alana. Komitea korostaa, että terrorismin rahoitukseen on puututtava entistä paremmin instrumentein. Jotta talousrikollisuutta voidaan torjua, on välttämätöntä lisätä avoimuutta rahoitusoperaatioiden jäljittämisessä.

e)   Oikeudellinen yhteistyö

| 1.19 | pitää komission tavoin tärkeänä tehostaa EU-säännöstön yleistä täytäntöönpanoa ja oikeudellisen yhteistyön sujuvuutta kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.19

pitää komission tavoin tärkeänä tehostaa EU-säännöstön yleistä täytäntöönpanoa ja oikeudellisen yhteistyön sujuvuutta kaikissa jäsenvaltioissa.

| 1.20 | muistuttaa, että valtaosa unionin lainsäädännöstä pannaan täytäntöön alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.20

muistuttaa, että valtaosa unionin lainsäädännöstä pannaan täytäntöön alue- ja paikallistasolla.

f)   Rajavalvonta

| 1.21 | kannattaa yhteisön rajavalvontarahaston perustamista. |
| --- | --- |

1.21

kannattaa yhteisön rajavalvontarahaston perustamista.

| 1.22 | on tyytyväinen Haagin ohjelmassa määriteltyihin menettelytapoihin, joilla pyritään tehostamaan ulkorajojen valvontaa. |
| --- | --- |

1.22

on tyytyväinen Haagin ohjelmassa määriteltyihin menettelytapoihin, joilla pyritään tehostamaan ulkorajojen valvontaa.

| 1.23 | huomauttaa, ettei vapautta, oikeutta, ulkorajoilla tapahtuvaa kontrollia, terrorismin torjuntaa ja sisäistä turvallisuutta voida erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

1.23

huomauttaa, ettei vapautta, oikeutta, ulkorajoilla tapahtuvaa kontrollia, terrorismin torjuntaa ja sisäistä turvallisuutta voida erottaa toisistaan.

| 1.24 | pitää hyvänä sitä, että päätös Euroopan operatiivisen ulkorajayhteistyön hallintaviraston perustamisesta on saatu aikaiseksi. Jotta viraston toiminta saataisiin käynnistymään täysimääräisesti 1.5.2005, on huolehdittava siitä, että virastolla on riittävät taloudelliset ja muut resurssit. |
| --- | --- |

1.24

pitää hyvänä sitä, että päätös Euroopan operatiivisen ulkorajayhteistyön hallintaviraston perustamisesta on saatu aikaiseksi. Jotta viraston toiminta saataisiin käynnistymään täysimääräisesti 1.5.2005, on huolehdittava siitä, että virastolla on riittävät taloudelliset ja muut resurssit.

g)   Toimenpiteiden rahoitus

| 1.25 | toteaa, ettei vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimintasuunnitelmaa voida panna asianmukaisesti täytäntöön, jollei huolehdita myös toimenpiteiden rahoituksesta. |
| --- | --- |

1.25

toteaa, ettei vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimintasuunnitelmaa voida panna asianmukaisesti täytäntöön, jollei huolehdita myös toimenpiteiden rahoituksesta.

| 1.26 | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tiedonannossaan politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 todennut vapauden, turvallisuuden ja oikeuden olevan keskeisiä arvoja, jotka muodostavat eurooppalaisen yhteiskuntamallin ytimen, ja nostanut Euroopan kansalaisuuden yhdeksi unionin tulevien rahoitusnäkymien painopisteeksi. Lisäksi komitea yhtyy komission näkemykseen, että Euroopan kansalaisuus poliittisena käsitteenä perustuu siihen, että saadaan aikaan alue, jolla vallitsee vapaus ja oikeus, joka on turvallinen ja jolla julkisten perushyödykkeiden saanti on turvattu. |
| --- | --- |

1.26

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tiedonannossaan politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 todennut vapauden, turvallisuuden ja oikeuden olevan keskeisiä arvoja, jotka muodostavat eurooppalaisen yhteiskuntamallin ytimen, ja nostanut Euroopan kansalaisuuden yhdeksi unionin tulevien rahoitusnäkymien painopisteeksi. Lisäksi komitea yhtyy komission näkemykseen, että Euroopan kansalaisuus poliittisena käsitteenä perustuu siihen, että saadaan aikaan alue, jolla vallitsee vapaus ja oikeus, joka on turvallinen ja jolla julkisten perushyödykkeiden saanti on turvattu.

2.   Alueiden komitean suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

a)   Yleistä

| 2.1 | kannattaa päätöstä jatkaa unionin toimintaa tällä alalla laatimalla vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskeva toimintasuunnitelma, jossa määritetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja niiden toteuttamisaikataulu. |
| --- | --- |

2.1

kannattaa päätöstä jatkaa unionin toimintaa tällä alalla laatimalla vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskeva toimintasuunnitelma, jossa määritetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja niiden toteuttamisaikataulu.

| 2.2 | pitää välttämättömänä, että toimintasuunnitelmaa laadittaessa otetaan huomioon alue- ja paikallishallintoviranomaisten osuus vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.2

pitää välttämättömänä, että toimintasuunnitelmaa laadittaessa otetaan huomioon alue- ja paikallishallintoviranomaisten osuus vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisessa.

b)   Perusoikeudet ja kansalaisuus

| 2.3 | korostaa, että ihmis- ja perusoikeuksia on kunnioitettava kaikissa toimenpiteissä, jotka tähtäävät vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseen. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että ihmis- ja perusoikeuksia on kunnioitettava kaikissa toimenpiteissä, jotka tähtäävät vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseen.

| 2.4 | pitää hyvänä sitä, että unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien vahvistaminen on otettu esille Haagin ohjelmassa, ja tukee voimakkaasti unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien turvaamista. Unionin kansalaisuuden vahvistamisen tulee säilyä yhtenä tärkeänä unionin toimintaa ohjaavana periaatteena. |
| --- | --- |

2.4

pitää hyvänä sitä, että unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien vahvistaminen on otettu esille Haagin ohjelmassa, ja tukee voimakkaasti unionin kansalaisuudesta johtuvien oikeuksien turvaamista. Unionin kansalaisuuden vahvistamisen tulee säilyä yhtenä tärkeänä unionin toimintaa ohjaavana periaatteena.

c)   Turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

| 2.5 | kiinnittää huomiota siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa maahanmuuttajien integroimisessa yhteiskuntaan, ja vaatii, että alue- ja paikallisviranomaisille turvataan riittävät voimavarat kotouttamistoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.5

kiinnittää huomiota siihen, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa maahanmuuttajien integroimisessa yhteiskuntaan, ja vaatii, että alue- ja paikallisviranomaisille turvataan riittävät voimavarat kotouttamistoimenpiteisiin.

| 2.6 | huomauttaa, että maahanmuuttajien kotouttaminen on vahvasti sidoksissa kansalliseen lainsäädäntöön ja sosiaaliturvaan. Kansallisten järjestelmien erot on otettava huomioon päätettäessä yhteisistä Euroopan tasoisista puitteista. |
| --- | --- |

2.6

huomauttaa, että maahanmuuttajien kotouttaminen on vahvasti sidoksissa kansalliseen lainsäädäntöön ja sosiaaliturvaan. Kansallisten järjestelmien erot on otettava huomioon päätettäessä yhteisistä Euroopan tasoisista puitteista.

| 2.7 | pitää tärkeänä, että myös tulevaisuudessa kolmansien maiden kansalaisten työlupien tarpeen määrittäminen säilyy kansallisessa harkinnassa. Maahanmuuton tulee perustua todelliseen työvoiman tarpeeseen eri aloilla kulloisessakin jäsenvaltiossa. Komitea korostaa, että maahanmuuttoluvan saavien työntekijöiden lukumäärän määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

2.7

pitää tärkeänä, että myös tulevaisuudessa kolmansien maiden kansalaisten työlupien tarpeen määrittäminen säilyy kansallisessa harkinnassa. Maahanmuuton tulee perustua todelliseen työvoiman tarpeeseen eri aloilla kulloisessakin jäsenvaltiossa. Komitea korostaa, että maahanmuuttoluvan saavien työntekijöiden lukumäärän määritteleminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan.

| 2.8 | muistuttaa, ettei EU:n sisäinen liikkuvuus ole ollut kovin merkittävää. Sisäisen liikkuvuuden kehittämistä tulee eri yhteyksissä korostaa. Unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaan liikkuvuuden ja kotoutumisen edistäminen on välttämätöntä. |
| --- | --- |

2.8

muistuttaa, ettei EU:n sisäinen liikkuvuus ole ollut kovin merkittävää. Sisäisen liikkuvuuden kehittämistä tulee eri yhteyksissä korostaa. Unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaan liikkuvuuden ja kotoutumisen edistäminen on välttämätöntä.

d)   Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunta ja EU:n huumausainestrategia

| 2.9 | katsoo, että rikosoikeuden alalla tulee keskittyä vakavaan rikollisuuteen, johon liittyy rajat ylittävä elementti. Vähäisen ja paikallisesti ilmenevän rikollisuuden torjunta tulee jättää jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön varaan. Tällä tavalla kiinnitetään huomiota siihen, että rikostentorjunta on ala, jolla EU voi tuoda todellista eurooppalaista lisäarvoa kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimenpiteisiin. Komitea katsoo, että rikosoikeuden harmonisoinnin edelle tulee nostaa oikeudellisten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen. |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että rikosoikeuden alalla tulee keskittyä vakavaan rikollisuuteen, johon liittyy rajat ylittävä elementti. Vähäisen ja paikallisesti ilmenevän rikollisuuden torjunta tulee jättää jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön varaan. Tällä tavalla kiinnitetään huomiota siihen, että rikostentorjunta on ala, jolla EU voi tuoda todellista eurooppalaista lisäarvoa kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimenpiteisiin. Komitea katsoo, että rikosoikeuden harmonisoinnin edelle tulee nostaa oikeudellisten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen.

| 2.10 | muistuttaa, että vaikka keskeisenä tavoitteena terrorismin torjunnassa on kansalaisten turvallisuuden takaaminen, se ei saa käytännössä johtaa perusoikeuksien loukkaamiseen. Sen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksen henkilötietojen suojelemisesta terrorismin vastaisen taistelun yhteydessä. |
| --- | --- |

2.10

muistuttaa, että vaikka keskeisenä tavoitteena terrorismin torjunnassa on kansalaisten turvallisuuden takaaminen, se ei saa käytännössä johtaa perusoikeuksien loukkaamiseen. Sen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksen henkilötietojen suojelemisesta terrorismin vastaisen taistelun yhteydessä.

| 2.11 | toteaa, että huumeiden torjunnassa tulee lähtökohtana edelleen pitää monialaista lähestymistapaa, jolla pyritään sekä huumeiden kysynnän että tarjonnan vähentämiseen. |
| --- | --- |

2.11

toteaa, että huumeiden torjunnassa tulee lähtökohtana edelleen pitää monialaista lähestymistapaa, jolla pyritään sekä huumeiden kysynnän että tarjonnan vähentämiseen.

| 2.12 | toistaa esityksensä, että komission tulisi laatia nykyisten sekä tarvittaessa uusien ohjelmien osaksi sellainen tukistrategia, jolla täydennetään sosiaalialan, yhdyskuntasuunnittelun ja koulutuspolitiikan toimia kansalaisten osallistumisen edistämiseksi ja yhteisöhengen luomiseksi. |
| --- | --- |

2.12

toistaa esityksensä, että komission tulisi laatia nykyisten sekä tarvittaessa uusien ohjelmien osaksi sellainen tukistrategia, jolla täydennetään sosiaalialan, yhdyskuntasuunnittelun ja koulutuspolitiikan toimia kansalaisten osallistumisen edistämiseksi ja yhteisöhengen luomiseksi.

| 2.13 | uudistaa myös vaatimuksensa, että on perustettava kaupunkien turvallisuutta koskeva rakenteeltaan keveä eurooppalainen seurantaelin, jonka avulla kerätään, järjestetään ja muokataan tietoa rikoksen uhriksi joutumisesta ja turvattomuuden tunteesta, tutkimuksen edistämisestä ja koordinoinnista sekä politiikkojen sisällöstä. Toimenpiteitä tarvitaan paitsi EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla myös alueellisten ja paikallisten kumppanuuksien edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.13

uudistaa myös vaatimuksensa, että on perustettava kaupunkien turvallisuutta koskeva rakenteeltaan keveä eurooppalainen seurantaelin, jonka avulla kerätään, järjestetään ja muokataan tietoa rikoksen uhriksi joutumisesta ja turvattomuuden tunteesta, tutkimuksen edistämisestä ja koordinoinnista sekä politiikkojen sisällöstä. Toimenpiteitä tarvitaan paitsi EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla myös alueellisten ja paikallisten kumppanuuksien edistämiseksi.

| 2.14 | kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan Euroopan uuden naapuruus- ja kumppanuusinstrumentin soveltamisalaan sisällytetään yhteistyön edistäminen oikeus- ja sisäasioiden alalla muun muassa seuraavissa kysymyksissä: turvapaikka-asiat ja muuttoliike sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja ennaltaehkäisy. |
| --- | --- |

2.14

kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan Euroopan uuden naapuruus- ja kumppanuusinstrumentin soveltamisalaan sisällytetään yhteistyön edistäminen oikeus- ja sisäasioiden alalla muun muassa seuraavissa kysymyksissä: turvapaikka-asiat ja muuttoliike sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja ennaltaehkäisy.

e)   Oikeudellinen yhteistyö

| 2.15 | vaatii, että alueiden ja kuntien edustajat kytketään tiiviisti toimenpiteiden suunnitteluun ja toteutukseen, kun vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi annettua lainsäädäntöä pannaan kansallisesti toimeen. |
| --- | --- |

2.15

vaatii, että alueiden ja kuntien edustajat kytketään tiiviisti toimenpiteiden suunnitteluun ja toteutukseen, kun vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi annettua lainsäädäntöä pannaan kansallisesti toimeen.

| 2.16 | esittää, että oikeudellisen yhteistyön alueella keskitytään erityisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen edistämiseen. Lisäksi komitea katsoo, että on parannettava kansalaisten ja viranomaisten mahdollisuuksia saada tietoa eri maiden oikeudellisista järjestelmistä ja organisaatioista. |
| --- | --- |

2.16

esittää, että oikeudellisen yhteistyön alueella keskitytään erityisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen edistämiseen. Lisäksi komitea katsoo, että on parannettava kansalaisten ja viranomaisten mahdollisuuksia saada tietoa eri maiden oikeudellisista järjestelmistä ja organisaatioista.

f)   Rajavalvonta

| 2.17 | katsoo, että teknisten erityisjärjestelyjen luominen perinteisten rajatylittävien yhteyksien säilyttämiseksi Euroopan unionin ulkorajoilla on hyödyllistä, sikäli kuin ne ovat asianmukaisesti perusteltuja ja tapauskohtaisesti oikeutettuja. Ne eivät kuitenkaan saa vaarantaa kansalaisten turvallisuutta, ja niiden yhteydessä on varmistettava maarajojen suojaaminen EU:n ja sen naapurivaltioiden välillä sekä sellaisten jäsenvaltioiden välillä, jotka eivät vielä ole luopuneet henkilötarkastuksista keskinäisillä rajoillaan. |
| --- | --- |

2.17

katsoo, että teknisten erityisjärjestelyjen luominen perinteisten rajatylittävien yhteyksien säilyttämiseksi Euroopan unionin ulkorajoilla on hyödyllistä, sikäli kuin ne ovat asianmukaisesti perusteltuja ja tapauskohtaisesti oikeutettuja. Ne eivät kuitenkaan saa vaarantaa kansalaisten turvallisuutta, ja niiden yhteydessä on varmistettava maarajojen suojaaminen EU:n ja sen naapurivaltioiden välillä sekä sellaisten jäsenvaltioiden välillä, jotka eivät vielä ole luopuneet henkilötarkastuksista keskinäisillä rajoillaan.

g)   Toimenpiteiden rahoitus

| 2.18 | kehottaa komissiota valmistelemaan pikaisesti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toimeenpanoon tarkoitetut rahoitusvälineet. Rahoitusvälineitä koskevaa säännöstöä laadittaessa on huolehdittava siitä, että alue- ja paikallishallinnon rahoitustarpeet tulevat otetuiksi huomioon. |
| --- | --- |

2.18

kehottaa komissiota valmistelemaan pikaisesti vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toimeenpanoon tarkoitetut rahoitusvälineet. Rahoitusvälineitä koskevaa säännöstöä laadittaessa on huolehdittava siitä, että alue- ja paikallishallinnon rahoitustarpeet tulevat otetuiksi huomioon.

| 2.19 | esittää, että rahoitusohjelmiin sisällytetään tasoltaan riittävä tuki alue- ja paikallisviranomaisten toimille maahanmuuttajien kotouttamiseksi, ja muistuttaa, ettei rahoituksen käyttöehdoista pidä tehdä liian tarkkarajaisia. Varsinkaan maahanmuuttajien maahantuloperusteen pohjalta tehdyt rajaukset eivät ole käytännön kotouttamistyön kannalta toimivia. |
| --- | --- |

2.19

esittää, että rahoitusohjelmiin sisällytetään tasoltaan riittävä tuki alue- ja paikallisviranomaisten toimille maahanmuuttajien kotouttamiseksi, ja muistuttaa, ettei rahoituksen käyttöehdoista pidä tehdä liian tarkkarajaisia. Varsinkaan maahanmuuttajien maahantuloperusteen pohjalta tehdyt rajaukset eivät ole käytännön kotouttamistyön kannalta toimivia.

| 2.20 | esittää, että ohjelmiin sisällytetään mahdollisuus virkamiesvaihtoon eri jäsenmaiden alue- ja paikallishallintoviranomaisten välillä, koska tällä tavoin voitaisiin parhaiten edistää hyvien käytäntöjen levittämistä. |
| --- | --- |

2.20

esittää, että ohjelmiin sisällytetään mahdollisuus virkamiesvaihtoon eri jäsenmaiden alue- ja paikallishallintoviranomaisten välillä, koska tällä tavoin voitaisiin parhaiten edistää hyvien käytäntöjen levittämistä.

| 2.21 | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten pitäisi voida osallistua rahoitusohjelmien hallinnoinnista vastaavien elinten työhön. |
| --- | --- |

2.21

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten pitäisi voida osallistua rahoitusohjelmien hallinnoinnista vastaavien elinten työhön.

| 2.22 | korostaa sitä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimeenpanoa koskevien rahoitusohjelmien ja rakennerahastorahoituksen pitää olla yhteensopivia ja toisiaan täydentäviä. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että komission eri pääosastot toimivat tiiviissä yhteistyössä rahoitusohjelmia valmistellessaan. |
| --- | --- |

2.22

korostaa sitä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toimeenpanoa koskevien rahoitusohjelmien ja rakennerahastorahoituksen pitää olla yhteensopivia ja toisiaan täydentäviä. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että komission eri pääosastot toimivat tiiviissä yhteistyössä rahoitusohjelmia valmistellessaan.

| 2.23 | kehottaa komissiota laatimaan kokonaisvaltaisen tiedotusstrategian vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskevista rahoitusmahdollisuuksista, jotta toimenpiteiden toteuttajat voivat helposti saada tietoja eri rahoituslähteistä. |
| --- | --- |

2.23

kehottaa komissiota laatimaan kokonaisvaltaisen tiedotusstrategian vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa aluetta koskevista rahoitusmahdollisuuksista, jotta toimenpiteiden toteuttajat voivat helposti saada tietoja eri rahoituslähteistä.

Bryssel 14. huhtikuuta 2005

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Peter STRAUB

---

(1)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 41.

1

(2)  EUVL C 43, 18.2.2005, s. 10.

2

---