# Az Európai Unió C 144E/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 144E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. június 14. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 144E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. június 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 144E/1 | 19/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. február 17-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 1 |
| 2005/C 144E/2 | 20/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. március 7-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából | 9 |
| 2005/C 144E/3 | 21/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. március 8-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 16 |
| 2005/C 144E/4 | 22/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 4-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából | 24 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 144E/1

19/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. február 17-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

1

2005/C 144E/2

20/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. március 7-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

9

2005/C 144E/3

21/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. március 8-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

16

2005/C 144E/4

22/2005/EK közös álláspont a Tanács által 2005. április 4-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

24

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 14.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 144/1

---

19/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. február 17-én elfogadva

a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló, ...-i .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2005/C 144 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. és 135. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Közösség egyik feladata, hogy a közös piac és a gazdasági és monetáris unió létrehozásával a Közösség egész területén előmozdítsa a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését. E célból a belső piac egy olyan belső határok nélküli térség, ahol biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség egyik feladata, hogy a közös piac és a gazdasági és monetáris unió létrehozásával a Közösség egész területén előmozdítsa a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését. E célból a belső piac egy olyan belső határok nélküli térség, ahol biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása.

| (2) | A jogellenes tevékenységekből származó jövedelmeknek a pénzügyi rendszerbe történő bevezetése, valamint azok pénzmosást követő befektetése károsítja a megbízható és fenntartható gazdasági fejlődést. Ennek megfelelően a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv (3) a pénzmosás – a hitelintézeteken és a pénzügyi szervezeteken keresztül folytatott ügyletek, valamint egyes szakmai formák felügyelete révén történő – megelőzését célzó közösségi mechanizmust vezetett be. Mivel fennáll annak a veszélye, hogy e mechanizmus alkalmazása a tiltott célú készpénzforgalom megnövekedéséhez vezet, a 91/308/EK irányelvet ki kell egészíteni a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénzre vonatkozó ellenőrzési rendszerrel. |
| --- | --- |

(2)

A jogellenes tevékenységekből származó jövedelmeknek a pénzügyi rendszerbe történő bevezetése, valamint azok pénzmosást követő befektetése károsítja a megbízható és fenntartható gazdasági fejlődést. Ennek megfelelően a pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv (3) a pénzmosás – a hitelintézeteken és a pénzügyi szervezeteken keresztül folytatott ügyletek, valamint egyes szakmai formák felügyelete révén történő – megelőzését célzó közösségi mechanizmust vezetett be. Mivel fennáll annak a veszélye, hogy e mechanizmus alkalmazása a tiltott célú készpénzforgalom megnövekedéséhez vezet, a 91/308/EK irányelvet ki kell egészíteni a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénzre vonatkozó ellenőrzési rendszerrel.

| (3) | Jelenleg ilyen ellenőrzési rendszert csak néhány tagállam működtet saját nemzeti joga alapján. A jogszabályok közötti különbségek hátrányosan befolyásolják a belső piac megfelelő működését. Ezért közösségi szinten harmonizálni kell az alapelemeket a Közösség határait átlépő készpénzforgalom egyenértékű ellenőrzésének biztosítása érdekében. Az ilyen harmonizálás azonban nem érintheti a tagállamok tekintetében a Szerződés hatályos rendelkezéseivel összhangban a Közösségen belüli készpénzforgalomra vonatkozó nemzeti ellenőrzés alkalmazásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg ilyen ellenőrzési rendszert csak néhány tagállam működtet saját nemzeti joga alapján. A jogszabályok közötti különbségek hátrányosan befolyásolják a belső piac megfelelő működését. Ezért közösségi szinten harmonizálni kell az alapelemeket a Közösség határait átlépő készpénzforgalom egyenértékű ellenőrzésének biztosítása érdekében. Az ilyen harmonizálás azonban nem érintheti a tagállamok tekintetében a Szerződés hatályos rendelkezéseivel összhangban a Közösségen belüli készpénzforgalomra vonatkozó nemzeti ellenőrzés alkalmazásának lehetőségét.

| (4) | Figyelembe kell továbbá venni az egyéb nemzetközi fórumokon végzett kiegészítő tevékenységeket, különös tekintettel a pénzmosás elleni Pénzügyi Akció Munkacsoportra (FATF), amelyet a G-7 1989-es párizsi csúcstalálkozója hozott létre. A FATF 2004. október 22-i IX. külön ajánlása a kormányokat arra szólítja fel, hogy hozzanak intézkedéseket a fizikai készpénzforgalom feltárására, beleértve egy nyilatkozati rendszert vagy egyéb adatszolgáltatási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe kell továbbá venni az egyéb nemzetközi fórumokon végzett kiegészítő tevékenységeket, különös tekintettel a pénzmosás elleni Pénzügyi Akció Munkacsoportra (FATF), amelyet a G-7 1989-es párizsi csúcstalálkozója hozott létre. A FATF 2004. október 22-i IX. külön ajánlása a kormányokat arra szólítja fel, hogy hozzanak intézkedéseket a fizikai készpénzforgalom feltárására, beleértve egy nyilatkozati rendszert vagy egyéb adatszolgáltatási kötelezettséget.

| (5) | Ennek megfelelően a kötelező nyilatkozattétel elvének a Közösségbe belépő vagy az azt elhagyó, bármely természetes személynél lévő készpénzre vonatkoznia kell. Ez az elv lehetővé tenné a vámhatóságok számára, hogy az ilyen készpénzforgalomról információt gyűjtsenek, és adott esetben az információt más hatóságokhoz is továbbítsák. A vámhatóságok a Közösség határain vannak jelen – ahol az ellenőrzések a leghatékonyabbak –, és néhányan közülük már gyakorlati tapasztalatot is szereztek ezen a területen. A tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet (4) alkalmazni kell. E kölcsönös segítségnyújtásnak biztosítania kell a készpénzellenőrzés helyes alkalmazását, valamint az információ átadását, amely segíthet a 91/308/EGK irányelv célkitűzéseinek megvalósításában. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően a kötelező nyilatkozattétel elvének a Közösségbe belépő vagy az azt elhagyó, bármely természetes személynél lévő készpénzre vonatkoznia kell. Ez az elv lehetővé tenné a vámhatóságok számára, hogy az ilyen készpénzforgalomról információt gyűjtsenek, és adott esetben az információt más hatóságokhoz is továbbítsák. A vámhatóságok a Közösség határain vannak jelen – ahol az ellenőrzések a leghatékonyabbak –, és néhányan közülük már gyakorlati tapasztalatot is szereztek ezen a területen. A tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet (4) alkalmazni kell. E kölcsönös segítségnyújtásnak biztosítania kell a készpénzellenőrzés helyes alkalmazását, valamint az információ átadását, amely segíthet a 91/308/EGK irányelv célkitűzéseinek megvalósításában.

| (6) | Figyelemmel a nyilatkozattételi kötelezettség megelőzésre irányuló céljára és visszatartó jellegére, annak a Közösségbe való belépéskor és a Közösség elhagyásakor kell eleget tenni. A hatóságok fellépésének a jelentős készpénzforgalomra történő összpontosítása érdekében azonban kizárólag a 10 000 EUR küszöbértéket elérő vagy azt meghaladó értékű forgalom esik e kötelezettség hatálya alá. Továbbá azt is elő kell írni, hogy a nyilatkozat-tételi kötelezettség a készpénzt magánál tartó természetes személyre vonatkozik függetlenül attól, hogy az adott személy-e a tulajdonos. |
| --- | --- |

(6)

Figyelemmel a nyilatkozattételi kötelezettség megelőzésre irányuló céljára és visszatartó jellegére, annak a Közösségbe való belépéskor és a Közösség elhagyásakor kell eleget tenni. A hatóságok fellépésének a jelentős készpénzforgalomra történő összpontosítása érdekében azonban kizárólag a 10 000 EUR küszöbértéket elérő vagy azt meghaladó értékű forgalom esik e kötelezettség hatálya alá. Továbbá azt is elő kell írni, hogy a nyilatkozat-tételi kötelezettség a készpénzt magánál tartó természetes személyre vonatkozik függetlenül attól, hogy az adott személy-e a tulajdonos.

| (7) | A nyújtandó információra vonatkozóan közös előírást kell alkalmazni. Ez megkönnyíti a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti információcserét. |
| --- | --- |

(7)

A nyújtandó információra vonatkozóan közös előírást kell alkalmazni. Ez megkönnyíti a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti információcserét.

| (8) | Kívánatos az e rendelet egységes értelmezéséhez szükséges fogalommeghatározások kidolgozása. |
| --- | --- |

(8)

Kívánatos az e rendelet egységes értelmezéséhez szükséges fogalommeghatározások kidolgozása.

| (9) | A hatáskörrel rendelkező hatóságok által, az e rendelet értelmében összegyűjtött információt a 91/308/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságok részére kell továbbítani. |
| --- | --- |

(9)

A hatáskörrel rendelkező hatóságok által, az e rendelet értelmében összegyűjtött információt a 91/308/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságok részére kell továbbítani.

| (10) | Arra utaló jelek esetén, hogy a készpénzösszegek a 91/308/EGK irányelvben foglaltak szerint bármilyen jogellenes tevékenységhez kapcsolódnak, az e rendelet értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóságok által összegyűjtött információkat egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai és/vagy a Bizottság részére továbbítani lehet. Hasonlóképpen rendelkezni kell arról is, hogy egyes információkat továbbítani kell az e rendeletben meghatározott küszöbértéknél alacsonyabb összegű készpénzforgalomra utaló jelek esetén is. |
| --- | --- |

(10)

Arra utaló jelek esetén, hogy a készpénzösszegek a 91/308/EGK irányelvben foglaltak szerint bármilyen jogellenes tevékenységhez kapcsolódnak, az e rendelet értelmében a hatáskörrel rendelkező hatóságok által összegyűjtött információkat egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai és/vagy a Bizottság részére továbbítani lehet. Hasonlóképpen rendelkezni kell arról is, hogy egyes információkat továbbítani kell az e rendeletben meghatározott küszöbértéknél alacsonyabb összegű készpénzforgalomra utaló jelek esetén is.

| (11) | A hatáskörrel rendelkező hatóságokat a készpénzforgalom hatékony ellenőrzésének gyakorlásához szükséges jogkörrel kell felruházni. |
| --- | --- |

(11)

A hatáskörrel rendelkező hatóságokat a készpénzforgalom hatékony ellenőrzésének gyakorlásához szükséges jogkörrel kell felruházni.

| (12) | A hatáskörrel rendelkező hatóságok hatáskörét ki kell egészíteni a tagállamok szankciók megállapítására vonatkozó kötelezettségével. Szankciókat azonban csak az e rendeletnek megfelelő nyilatkozattétel elmulasztása esetén lehet kiszabni. |
| --- | --- |

(12)

A hatáskörrel rendelkező hatóságok hatáskörét ki kell egészíteni a tagállamok szankciók megállapítására vonatkozó kötelezettségével. Szankciókat azonban csak az e rendeletnek megfelelő nyilatkozattétel elmulasztása esetén lehet kiszabni.

| (13) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és így a belső piacon történő pénzmosás több államot érintő hatása miatt a rendelet célja közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ez a rendelet nem haladja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és így a belső piacon történő pénzmosás több államot érintő hatása miatt a rendelet célja közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ez a rendelet nem haladja meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket, |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Célkitűzés

(1)   Ez a rendelet kiegészíti a hitelintézeteken és pénzügyi szervezeteken keresztül folytatott ügyletek, valamint egyes szakmai formák tekintetében a 91/308/EGK irányelv rendelkezéseit azáltal, hogy harmonizált szabályokat állapít meg a Közösség területére belépő, illetve az azt elhagyó készpénz hatáskörrel rendelkező hatóságok általi ellenőrzésére.

(2)   Ez a rendelet nem érinti a Közösségen belüli készpénzforgalom ellenőrzését célzó nemzeti intézkedéseket, amennyiben az ilyen intézkedéseket a Szerződés 58. cikkével összhangban hozták.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „hatáskörrel rendelkező hatóságok”: a tagállamok vámhatóságai vagy bármely egyéb, e rendelet alkalmazására a tagállamok által felhatalmazott hatóság; |
| --- | --- |

1.

„hatáskörrel rendelkező hatóságok”: a tagállamok vámhatóságai vagy bármely egyéb, e rendelet alkalmazására a tagállamok által felhatalmazott hatóság;

| 2. | „készpénz”:






  a) | a bemutatóra szóló átruházható értékpapírok, beleértve a bemutatóra szóló pénzügyi eszközöket, pl. utazási csekkek; olyan átruházható értékpapírok (beleértve a csekkeket, váltókat és fizetési megbízásokat), amelyek vagy fiktív kedvezményezett részére – korlátozás nélkül – bemutatóra szólnak, vagy egyébként olyan jellegűek, hogy az értékpapír tulajdonjoga az átadással kerül átruházásra; valamint az aláírt, de a kedvezményezett nevét nem jelző hiányos értékpapírok (beleértve a csekkeket, váltókat és fizetési megbízásokat); |
| --- | --- | --- |

2.

„készpénz”:

a)

a bemutatóra szóló átruházható értékpapírok, beleértve a bemutatóra szóló pénzügyi eszközöket, pl. utazási csekkek; olyan átruházható értékpapírok (beleértve a csekkeket, váltókat és fizetési megbízásokat), amelyek vagy fiktív kedvezményezett részére – korlátozás nélkül – bemutatóra szólnak, vagy egyébként olyan jellegűek, hogy az értékpapír tulajdonjoga az átadással kerül átruházásra; valamint az aláírt, de a kedvezményezett nevét nem jelző hiányos értékpapírok (beleértve a csekkeket, váltókat és fizetési megbízásokat);

| b) | valuta (bankjegyek és pénzérmék, amelyek csereeszközként forgalomban vannak). |
| --- | --- |

b)

valuta (bankjegyek és pénzérmék, amelyek csereeszközként forgalomban vannak).

3. cikk

Nyilatkozattételi kötelezettség

(1)   Az a Közösségbe belépő, vagy a Közösséget elhagyó természetes személy, aki 10 000 EUR vagy azt meghaladó értékű készpénzt tart magánál, köteles erről az összegről e rendelettel összhangban azon tagállam hatóságának nyilatkozni, amelyen keresztül a Közösségbe belép vagy elhagyja azt. A nyilatkozattételi kötelezettség nem teljesül, amennyiben a közölt információ téves vagy hiányos.

(2)   Az (1) bekezdésben tett nyilatkozat a következőket tartalmazza:

| a) | a nyilatkozattevő teljes neve, születési ideje és helye, valamint állampolgársága; |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozattevő teljes neve, születési ideje és helye, valamint állampolgársága;

| b) | a készpénz tulajdonosa; |
| --- | --- |

b)

a készpénz tulajdonosa;

| c) | a készpénz tervezett címzettje; |
| --- | --- |

c)

a készpénz tervezett címzettje;

| d) | a készpénz összege és fajtája; |
| --- | --- |

d)

a készpénz összege és fajtája;

| e) | a készpénz származása és tervezett felhasználása; |
| --- | --- |

e)

a készpénz származása és tervezett felhasználása;

| f) | a szállítási útvonal; |
| --- | --- |

f)

a szállítási útvonal;

| g) | szállítóeszközök. |
| --- | --- |

g)

szállítóeszközök.

(3)   Az információt – az (1) bekezdésben említett tagállam rendelkezésének megfelelően – írásban, szóban vagy elektronikus formában kell közölni. A nyilatkozattevőnek azonban kérésére jogában áll az információt írásban benyújtani. Írásos nyilatkozat benyújtása esetén a nyilatkozattevő részére kérésre záradékkal ellátott másolatot kell kiállítani.

4. cikk

A hatáskörrel rendelkező hatóságok jogköre

(1)   A 3. cikk szerinti nyilatkozattételi kötelezettség teljesítésének ellenőrzése céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságok tisztviselőit a nemzeti jogszabályokban meghatározott feltételeknek megfelelően fel kell hatalmazni a természetes személyek, poggyászuk és szállítóeszközük ellenőrzésére.

(2)   A 3. cikk szerinti nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztása esetén a nemzeti jogszabályokban meghatározott feltételekkel összhangban a készpénz közigazgatási határozattal lefoglalható.

5. cikk

Az információ rögzítése és feldolgozása

(1)   A 3. és/vagy a 4. cikknek megfelelően kapott információt a tagállamnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóságai rögzítik és dolgozzák fel, valamint azt az adott tagállamnak a 91/308/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságai számára hozzáférhetővé teszik.

(2)   Amennyiben a 4. cikkben meghatározott ellenőrzésekből úgy tűnik, hogy valamely természetes személy a 3. cikkben megállapított küszöbértéknél alacsonyabb összegű készpénzzel lép be a Közösségbe vagy hagyja el azt, és amennyiben jelek utalnak a készpénzforgalommal összefüggő, a 91/308/EGK irányelvben említett jogellenes tevékenységekre, úgy ezt az információt, az adott személy teljes nevét, születési idejét és helyét, állampolgárságát, valamint a használt szállítóeszköz jellemzőit a 3. cikk (1) bekezdésében említett tagállam hatóságai rögzíthetik és feldolgozhatják, majd hozzáférhetővé tehetik az adott tagállam 91/308/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságai számára.

6. cikk

Információcsere

(1)   Arra utaló jelek esetén, hogy a készpénzösszegek a 91/308/EGK irányelvben említett bármilyen jogellenes tevékenységhez kapcsolódnak, a 3. cikkben meghatározott nyilatkozat vagy a 4. cikkben meghatározott ellenőrzések révén kapott információt más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai részére továbbítani lehet.

Az 515/97/EK rendeletet értelemszerűen alkalmazni kell.

(2)   Arra utaló jelek esetén, hogy a készpénzösszegek csalásból származó jövedelmek vagy bármely egyéb, a Közösség pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenységhez kapcsolódnak, az erre vonatkozó információt is továbbítani kell a Bizottság felé.

7. cikk

Harmadik országokkal folytatott információcsere

A kölcsönös igazgatási segítségnyújtás keretében az e rendelet értelmében kapott információt a tagállamok vagy a Bizottság harmadik országgal közölhetik, azon hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzájárulásával, amelyek az információt a 3. és/vagy a 4. cikk szerint szerezték meg, valamint a személyes adatok harmadik országok részére történő továbbításáról szóló, vonatkozó nemzeti és közösségi rendelkezések betartása mellett. A tagállamok az információcseréről értesítik a Bizottságot, amennyiben ez különösen lényeges e rendelet végrehajtása szempontjából.

8. cikk

Szankciók

(1)   Minden tagállam köteles a 3. cikk szerinti nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztásának esetén alkalmazandó szankciókat bevezetni. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(2)   A tagállamok legkésőbb ...-ig (5) értesítik a Bizottságot a 3. cikk szerinti nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztása esetén alkalmazandó szankciókról.

9. cikk

Értékelés

Négy évvel a hatálybalépést követően a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól (6) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 227. E, 2002.9.24., 574. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2003. május 15-i véleménye (HL C 67. E, 2004.3.17., 259. o.), a Tanács 2005. februát 17-i közös álláspontja, az Európai Parlament ... álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 166., 1991.6.28., 77. o. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 344., 2001.12.28., 76. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 82., 1997.3.22., 1. o. A 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított rendelet.

4

(5)  18 hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

5

(6)  18 hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

6

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2002. június 25-én benyújtotta a Tanácsnak a határokon átnyúló készpénzforgalom ellenőrzéséről szóló jelentését és a pénzmosás vámügyi együttműködés segítségével történő megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát (1)
   (2) a Szerződés 135. cikke alapján.

Az Európai Parlament az első olvasatot követően 2003. május 15-én adott véleményt (3), melyben a javaslathoz 23 módosítást fogadott el.

A Bizottság 2003. július 3-án nyújtotta be a Tanácsnak a fenti tárgykörre vonatkozó módosított javaslatot (4).

A Tanács 2005. február 17-én, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően, elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉL

A javaslat célja az, hogy kötelezővé tegye a természetes személyek számára a nyilatkozattételt a meghatározott küszöbértéket meghaladó készpénzforgalomról az EU külső határainál. A javaslat célja továbbá a készpénzforgalom határellenőrzésének fokozása és a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti információcsere javítása.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

A Tanács közös álláspontjának célja – a Bizottság javaslatával összhangban – a készpénzforgalom összehangolt határellenőrzésének bevezetése, ezáltal a 91/308/EGK irányelv (5) kiegészítése és a belső piac megfelelő működésének biztosítása a nemzeti jogszabályok között jelenleg meglévő egyenlőtlenségek megszüntetésével.

2.   A Tanács álláspontjának részletezése

A Tanács az Európai Parlament által elfogadott módosításokkal kapcsolatban az alábbi álláspontot képviseli:

a)   Jogalap

Az Európai Parlament véleményével (2. módosítás) összhangban a Tanács a javaslatot a 95. cikkel, mint jogalappal egészítette ki. A Tanács úgy ítélte meg, hogy a rendelettervezet fő céljának nem a pénzmosás megelőzésének, (amely más jogalapot kívánna meg) hanem a készpénzforgalom összehangolt határellenőrzése bevezetésének kell lennie, amelyhez a Szerződés 95. cikke – amely a tagállamok belső piac működésével kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről rendelkezik – biztosítja a megfelelő jogalapot.

b)   Irányelvvé történő átalakítás

A Tanács nem tudta elfogadni a javaslat irányelvvé történő átalakításával kapcsolatos EP-módosításokat (1., 8., 9., 20., 21., 22., 23. módosítás), tekintettel arra, hogy a megfelelő szintű összehangolás viszonylag rövid időn belül csak rendeleti úton érhető el, amely általánosan alkalmazható, teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

c)   Kötelező nyilatkozattétel

A Tanács közös álláspontjában támogatta a Bizottság kötelező nyilatkozattételen alapuló rendszerre vonatkozó javaslatát. A Tanács nem támogatta azt az Európai Parlament által javasolt elképzelést (2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 12., 14., 18., 19. módosítás), hogy a tagállamok választhassák meg, hogy nyilatkozattételen vagy közzétételen alapuló rendszert alkalmaznak. A két rendszer közötti választás lehetősége ellentétes lenne a javasolt intézkedések egész Közösségre kiterjedő egységes alkalmazásával. A Tanács azonban bizonyos fokú rugalmasságot tett lehetővé azzal, hogy a tagállamoknak meghagyta a választás lehetőségét, hogy írásbeli, szóbeli vagy elektronikus nyilatkozattételi kötelezettséget vezetnek-e be. A Tanács következésképp elfogadta a javaslat mellékletében szereplő nyilatkozattételi nyomtatvány elhagyását, és az írásbeli, szóbeli vagy elektronikus nyilatkozatban közlendő információra vonatkozó rendelkezés beillesztését (lásd még az alábbi 3. b) pontot).

d)   Nyilatkozattételi küszöbérték

A Tanács 10 000 EUR küszöbérték mellett döntött, amely alacsonyabb mint a Bizottság javaslatában és az Európai Parlament véleményében (3., 7. módosítás) előirányzott küszöbérték. Az alacsonyabb küszöbérték azt a tényt tükrözi, hogy több tagállam jogszabályai jelenleg lényegesen alacsonyabb küszöbértéket írnak elő, és az eredetileg javasolt érték (15 000 EUR) az ellenőrzés intenzitásának komoly csökkenését eredményezné ezekben a tagállamokban.

Az alacsonyabb küszöbérték nemzetközi szinten világosan jelzi a Tanács hajlandóságát arra, hogy intézkedéseket fogadjon el a készpénzforgalom figyelemmel kísérésére úgy, hogy az egész Közösség területére kiterjedő szigorú és egységes összeghatárt vezet be, amely könnyen alkalmazható, és a Közösség területére belépő vagy az azt elhagyó utazók számára világosan értelmezhető.

e)   A hatáskörrel rendelkező hatóságok jogköre

A hatáskörrel rendelkező hatóságok hatáskörére vonatkozóan a Tanács egyetértett az Európai Parlamenttel (10. és 17. módosítás) abban, hogy ezt a rendelkezést más összefüggésbe kell helyezni, és ezért azt a nyilatkozattételi kötelezettségre vonatkozó rendelkezést követő cikkbe helyezték át. A rendelkezés tartalmára vonatkozóan a Tanács úgy ítélte meg, hogy a nemzeti hatóságok felhatalmazását a nemzeti jogszabályok alapján megállapított feltételeknek megfelelően kell adni. A nemzeti hatóságokat fel kell hatalmazni továbbá a közlekedési eszközök vizsgálatára azért, hogy ellenőrizhessék a nyilatkozattételi kötelezettség betartását. A Tanács azonban nem tartotta meg a készpénz lefoglalására a javaslatban előirányzott és a 11. módosításban támogatott legfeljebb háromnapos határidőt, mert úgy ítélte meg, hogy ilyen korlátozott időtartam nem biztosítaná a hatóságoknak a szükséges rugalmasságot az ellenőrzések és az azt követő vizsgálatok elvégzésére annak eldöntéséhez, hogy az adott esetben szükség van-e büntetőeljárás megindítására.

f)   A „készpénz” meghatározása

A pénzmosás elleni Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2004. október 22-én elfogadta a készpénzfutárokról szóló IX. külön ajánlását. Ez a nemzetközi szinten elfogadott ajánlás tartalmaz egy, a „készpénzre” vonatkozó meghatározást, amelyet a Tanács beillesztett ebbe a rendelettervezetbe azzal a céllal, hogy biztosítsa a közösségi és nemzetközi szintű szabályok lehető legszélesebb körű összhangját. A 13. módosítás kérése szerint a szöveg kiterjeszti a készpénz meghatározását oly módon, hogy az a csekkek eredetileg javasoltnál szélesebb körét tartalmazza.

g)   Információcsere

A Tanács világosabbá tette és újraszerkesztette a hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket (15. módosítás).

| — | Először is, világosan megfogalmazta, hogy a nyilatkozattétel vagy ellenőrzés révén nyert információkat a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak kell nyilvántartásba venni és feldolgozni, és az adott tagállamon belül a pénzügyi hírszerző egység (FIU) rendelkezésére kell bocsátani, amint ezt a FATF IX. külön ajánlása kifejezetten tartalmazza. Olyan személy esetében, aki 10 000 EUR-nál kevesebb készpénzzel lép be a Közösség területére vagy hagyja el azt, de vele kapcsolatban jogellenes tevékenységre utaló jelek merülnek fel, az adott személyről a hatáskörrel rendelkező hatóságok bizonyos információkat nyilvántartásba vehetnek és feldolgozhatnak egy tagállamon belül, és azokat az adott tagállam FIU-jának rendelkezésére bocsáthatják. |
| --- | --- |

—

Először is, világosan megfogalmazta, hogy a nyilatkozattétel vagy ellenőrzés révén nyert információkat a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak kell nyilvántartásba venni és feldolgozni, és az adott tagállamon belül a pénzügyi hírszerző egység (FIU) rendelkezésére kell bocsátani, amint ezt a FATF IX. külön ajánlása kifejezetten tartalmazza. Olyan személy esetében, aki 10 000 EUR-nál kevesebb készpénzzel lép be a Közösség területére vagy hagyja el azt, de vele kapcsolatban jogellenes tevékenységre utaló jelek merülnek fel, az adott személyről a hatáskörrel rendelkező hatóságok bizonyos információkat nyilvántartásba vehetnek és feldolgozhatnak egy tagállamon belül, és azokat az adott tagállam FIU-jának rendelkezésére bocsáthatják.

| — | Másodsorban, a nyilatkozattétel vagy ellenőrzés révén nyert információkat a tagállamok egymás között kicserélhetik. A tagállamok közötti ilyen információcserére a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet kell értelemszerűen alkalmazni. |
| --- | --- |

—

Másodsorban, a nyilatkozattétel vagy ellenőrzés révén nyert információkat a tagállamok egymás között kicserélhetik. A tagállamok közötti ilyen információcserére a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletet kell értelemszerűen alkalmazni.

| — | Végül, kölcsönös igazgatási segítségnyújtási megállapodás keretében az információk harmadik országokkal is kicserélhetők. Az információk közlése azonban az eredetileg az információt gyűjtő hatóság hozzájárulásával és a személyes adatok védelméről szóló rendelkezéseknek megfelelően történhet. Az információcseréről a Bizottságot értesíteni kell, amennyiben az különösen fontos e rendelet végrehajtása szempontjából. |
| --- | --- |

—

Végül, kölcsönös igazgatási segítségnyújtási megállapodás keretében az információk harmadik országokkal is kicserélhetők. Az információk közlése azonban az eredetileg az információt gyűjtő hatóság hozzájárulásával és a személyes adatok védelméről szóló rendelkezéseknek megfelelően történhet. Az információcseréről a Bizottságot értesíteni kell, amennyiben az különösen fontos e rendelet végrehajtása szempontjából.

h)   Közös adatbázis

A Tanács nem fogadta el azt az elképzelést, hogy a kapott információkat a tagállamok által közösen kezelt és az Európai Rendőrségi Hivatalnál (Europol) fenntartott adatbázisba továbbítsák (16. módosítás). A Tanács úgy ítélte meg, hogy ilyen rendelkezésre nem terjed ki a rendelettervezet jogalapja.

i)   Bizottsági jelentés

A Tanács közös álláspontjában elfogadta a 22. módosításban megfogalmazott elképzelést, és egy rendelkezést illesztett be, amely felkéri a Bizottságot, hogy négy évvel a rendelet hatálybalépését követően jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

3.   A Tanács által bevezetett új elemek

Azokon a pontokon túl, amelyekről az Európai Parlament véleményt adott, és amelyekkel kapcsolatban a Tanács a fenti közös álláspontot fogalmazta meg, a Tanács az alábbi új elemeket illesztette be a javaslatba:

a)   A rendelet hatálya

A Közösségen belüli készpénzellenőrzés fenntartható, amennyiben az ilyen intézkedések összhangban vannak a Szerződéssel.

A Tanács módosította továbbá a rendelet földrajzi hatókörét, mert úgy ítélte meg, hogy – az utazók általi jobb átláthatóság érdekében és a rendelet hatáskörrel rendelkező hatóságok általi alkalmazásának megkönnyítésére – a készpénzforgalom ellenőrzését akkor kell elvégezni, amikor egy természetes személy a Közösség területére belép vagy azt elhagyja. Ez a megoldás biztosítaná a 91/308/EGK irányelv és e rendelettervezet párhuzamos földrajzi alkalmazását is.

b)   Formanyomtatvány

A Bizottság által a nyilatkozattételhez javasolt egységes formanyomtatványt a Tanács nem fogadta el. Ehelyett a Tanács a nyilatkozatban közlendő adatok körének előírását részesítette előnyben. Szándéka szerint ezzel a lehető legkisebbre csökkenthető a hatáskörrel rendelkező hatóságok adminisztrációs terhe az utazóktól való információgyűjtés során, ugyanakkor biztosítható, hogy a készpénzforgalomra vonatkozó minimális információt összegyűjtsék, és a későbbiekben a más hatóságokkal való csere céljára rendelkezésre bocsássák.

c)   Írásbeli nyilatkozat másolata

Arra az esetre, ha a nyilatkozattevő személy írásbeli nyilatkozatot tesz, a Tanács beillesztett egy rendelkezést, amely biztosítja a nyilatkozattevő személy jogát arra, hogy kérésére a nyilatkozatról hiteles másolatot kapjon.

d)   Szankciók

A Tanács a szankciókra vonatkozó rendelkezést egyszerűsítette, és összhangba hozta a hasonló jogi aktusok ilyen jellegű rendelkezéseivel (6). A tagállamoknak ezért hatékony, arányos és visszatartó jellegű szankciókat kell bevezetniük a Közösség külső határainak átlépésekor fennálló, a készpénzforgalmat érintő nyilatkozattételi kötelezettség megsértése esetére. A Tanács elfogadta a 19. módosítást az alkalmazható szankciók Bizottsággal való közlése határidejének meghosszabbítására vonatkozóan. A határidőt a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapban határozta meg.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A javasolt rendelet célját – a készpénzforgalom összehangolt határellenőrzésének bevezetését és a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködés erősítését – a Tanács közös álláspontja támogatja. Mivel fennáll annak a veszélye, hogy a 91/308/EGK irányelv elfogadását követően a pénzügyi ágazatban alkalmazott szigorított ellenőrzések a tiltott célú készpénzforgalom megnövekedéséhez vezetnek, a Közösség hangsúlyozza a jogellenes készpénzforgalom elleni küzdelem iránti elkötelezettségét azzal, hogy bevezeti a természetes személyek nyilatkozattételi kötelezettségét a 10 000 EUR küszöbérték feletti készpénzforgalomra a Közösség határainál, ugyanakkor elkerüli a belső piac működésére gyakorolt esetleges negatív hatásokat azzal, hogy ezeket az intézkedéseket rendeleti úton, az egész Közösség területén összehangoltan alkalmazza.

---

(1)  HL C 227. E, 2002.9.24., 574. o.

(2)  COM(2002) 328 final.

(3)  HL C 67. E, 2004.3.17., 259. o.

(4)  11151/03 UD 67 EF 35 ECOFIN 203 CRIMORG 51 CODEC 948. dokumentum.

(5)  A pénzügyi rendszerek pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 1991. június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv (HL L 166., 1991.6.28., 77. o.).

(6)  Vö. pl.: Az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 196., 2003.8.2., 7. o.) 18. cikkével.

---

| 14.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 144/9

---

20/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. március 7-én elfogadva

a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságáról szóló, ...-i .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

(2005/C 144 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A belső piac megvalósítása magában foglalja a szabad mozgás korlátainak és a versenyhelyzet torzulásainak kiküszöbölését, és egyidejűleg az innovációnak és a befektetésnek kedvező környezet kialakítását. Ebben az összefüggésben a találmányok szabadalommal történő védelme a belső piac sikerének lényegi eleme. Ezen a területen a számítógéppel megvalósított találmányok tagállamokszerte megvalósuló hatékony, átlátható és összehangolt védelme a befektetések fenntartásának és ösztönzésének alapvető feltétele. |
| --- | --- |

(1)

A belső piac megvalósítása magában foglalja a szabad mozgás korlátainak és a versenyhelyzet torzulásainak kiküszöbölését, és egyidejűleg az innovációnak és a befektetésnek kedvező környezet kialakítását. Ebben az összefüggésben a találmányok szabadalommal történő védelme a belső piac sikerének lényegi eleme. Ezen a területen a számítógéppel megvalósított találmányok tagállamokszerte megvalósuló hatékony, átlátható és összehangolt védelme a befektetések fenntartásának és ösztönzésének alapvető feltétele.

| (2) | A különböző tagállamok hatósági, illetve ítélkezési gyakorlatából adódóan a számítógéppel megvalósított találmányok védelme eltérő. Ezek az eltérések akadályozhatják a kereskedelmet, ezzel hátráltatva a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

(2)

A különböző tagállamok hatósági, illetve ítélkezési gyakorlatából adódóan a számítógéppel megvalósított találmányok védelme eltérő. Ezek az eltérések akadályozhatják a kereskedelmet, ezzel hátráltatva a belső piac megfelelő működését.

| (3) | Ezek a különbségek egyre jelentősebbé válhatnak azáltal, hogy a tagállamok új és eltérő közigazgatási gyakorlatokat követnek, illetve azáltal, hogy a jelenlegi jogszabályokat értelmező ítélkezési gyakorlat eltérően alakul. |
| --- | --- |

(3)

Ezek a különbségek egyre jelentősebbé válhatnak azáltal, hogy a tagállamok új és eltérő közigazgatási gyakorlatokat követnek, illetve azáltal, hogy a jelenlegi jogszabályokat értelmező ítélkezési gyakorlat eltérően alakul.

| (4) | A számítógépi programoknak a technika minden területére kiterjedő egyre növekvő elterjedése és használata, valamint azok internet útján történő világméretű terjesztésének állandó növekedése a műszaki innováció kritikus tényezője. Ezért szükséges biztosítani azt, hogy a Közösségben a számítógépi programok fejlesztői és felhasználói számára optimális környezet álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

(4)

A számítógépi programoknak a technika minden területére kiterjedő egyre növekvő elterjedése és használata, valamint azok internet útján történő világméretű terjesztésének állandó növekedése a műszaki innováció kritikus tényezője. Ezért szükséges biztosítani azt, hogy a Közösségben a számítógépi programok fejlesztői és felhasználói számára optimális környezet álljon rendelkezésre.

| (5) | A számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságával kapcsolatos jogszabályokat következésképpen össze kell hangolni annak érdekében, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló jogbiztonság és a szabadalmazhatósághoz szükséges követelmények szintje az innovatív vállalkozások számára lehetővé tegyék, hogy feltalálói tevékenységük kapcsán a lehető legnagyobb előnyöket élvezhessék, és ösztönzően hassanak a befektetésekre, valamint az innovációra. A jogbiztonságot az is garantálja, hogy az ezen irányelv értelmezésével kapcsolatban felmerülő kétségek esetében a nemzeti bíróságoknak lehetőségük van, illetve a legmagasabb szintű nemzeti bíróságoknak kötelessége, a Bírósághoz fordulni. |
| --- | --- |

(5)

A számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságával kapcsolatos jogszabályokat következésképpen össze kell hangolni annak érdekében, hogy az ennek eredményeképpen megvalósuló jogbiztonság és a szabadalmazhatósághoz szükséges követelmények szintje az innovatív vállalkozások számára lehetővé tegyék, hogy feltalálói tevékenységük kapcsán a lehető legnagyobb előnyöket élvezhessék, és ösztönzően hassanak a befektetésekre, valamint az innovációra. A jogbiztonságot az is garantálja, hogy az ezen irányelv értelmezésével kapcsolatban felmerülő kétségek esetében a nemzeti bíróságoknak lehetőségük van, illetve a legmagasabb szintű nemzeti bíróságoknak kötelessége, a Bírósághoz fordulni.

| (6) | A Közösséget és a tagállamokat köti az uruguayi forduló többoldalú tárgyalásai (1986–1994) során elért megállapodásoknak az Európai Közösség hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat (3) által jóváhagyott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS). A TRIPS-megállapodás 27. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a technika bármely területén létrehozott, akár termékre, akár eljárásra vonatkozó bármely találmány szabadalmazható, feltéve hogy új, feltalálói tevékenységen alapul, és iparilag alkalmazható. A TRIPS-megállapodás fenti cikke ezen túlmenően azt is kimondja, hogy a szabadalmi oltalom megszerezhetőségének és a szabadalmi jogok gyakorlásának a technika területeinek szempontjából megkülönböztetésmentesnek kell lennie. Ezeket az elveket tehát a számítógéppel megvalósított találmányokra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Közösséget és a tagállamokat köti az uruguayi forduló többoldalú tárgyalásai (1986–1994) során elért megállapodásoknak az Európai Közösség hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat (3) által jóváhagyott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS). A TRIPS-megállapodás 27. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a technika bármely területén létrehozott, akár termékre, akár eljárásra vonatkozó bármely találmány szabadalmazható, feltéve hogy új, feltalálói tevékenységen alapul, és iparilag alkalmazható. A TRIPS-megállapodás fenti cikke ezen túlmenően azt is kimondja, hogy a szabadalmi oltalom megszerezhetőségének és a szabadalmi jogok gyakorlásának a technika területeinek szempontjából megkülönböztetésmentesnek kell lennie. Ezeket az elveket tehát a számítógéppel megvalósított találmányokra is alkalmazni kell.

| (7) | Az európai szabadalmak megadásáról szóló, 1973. október 5-én Münchenben aláírt egyezmény („Európai Szabadalmi Egyezmény”) és a tagállamok szabadalmi jogszabályai szerint a számítógépi programok, ugyanúgy, mint a felfedezések, a tudományos elméletek, a matematikai módszerek, az esztétikai alkotások, a szellemi tevékenységre, játékra, üzletvitelre vonatkozó tervek, szabályok vagy eljárások, valamint az információk megjelenítése kifejezetten nem minősülnek találmánynak, és ezért ezek nem szabadalmazhatók. Ez a kivétel azonban csak annyiban alkalmazandó és indokolt, amennyiben a szabadalmi bejelentés vagy a szabadalom reájuk vagy az ilyen tevékenységekre kizárólag e minőségükben vonatkozik, mivel a fentiek, illetve e tevékenységek e minőségükben nem tartoznak a technika területéhez. |
| --- | --- |

(7)

Az európai szabadalmak megadásáról szóló, 1973. október 5-én Münchenben aláírt egyezmény („Európai Szabadalmi Egyezmény”) és a tagállamok szabadalmi jogszabályai szerint a számítógépi programok, ugyanúgy, mint a felfedezések, a tudományos elméletek, a matematikai módszerek, az esztétikai alkotások, a szellemi tevékenységre, játékra, üzletvitelre vonatkozó tervek, szabályok vagy eljárások, valamint az információk megjelenítése kifejezetten nem minősülnek találmánynak, és ezért ezek nem szabadalmazhatók. Ez a kivétel azonban csak annyiban alkalmazandó és indokolt, amennyiben a szabadalmi bejelentés vagy a szabadalom reájuk vagy az ilyen tevékenységekre kizárólag e minőségükben vonatkozik, mivel a fentiek, illetve e tevékenységek e minőségükben nem tartoznak a technika területéhez.

| (8) | Ezen irányelv célja az Európai Szabadalmi Egyezménynek a szabadalmazhatóság korlátaira vonatkozó rendelkezései különböző értelmezésének elkerülése. Az ebből eredő jogbiztonság a szoftverek területén jótékonyan hat a befektetést és az innovációt elősegítő környezet kialakulására. |
| --- | --- |

(8)

Ezen irányelv célja az Európai Szabadalmi Egyezménynek a szabadalmazhatóság korlátaira vonatkozó rendelkezései különböző értelmezésének elkerülése. Az ebből eredő jogbiztonság a szoftverek területén jótékonyan hat a befektetést és az innovációt elősegítő környezet kialakulására.

| (9) | A szabadalmi oltalom lehetővé teszi a feltalálók számára, hogy kreativitásuk előnyeit élvezzék. A szabadalmi jogok az innovációt a társadalom egésze érdekében védik, és azok nem gyakorolhatók versenyellenes módon. |
| --- | --- |

(9)

A szabadalmi oltalom lehetővé teszi a feltalálók számára, hogy kreativitásuk előnyeit élvezzék. A szabadalmi jogok az innovációt a társadalom egésze érdekében védik, és azok nem gyakorolhatók versenyellenes módon.

| (10) | A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK irányelvvel (4) összhangban az eredeti számítógépi programok bármely formában történő kifejezése irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesül. Mindazonáltal, a számítógépi program bármely elemének alapjául szolgáló ötletek és elvek nem részesülnek szerzői jogi védelemben. |
| --- | --- |

(10)

A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14-i 91/250/EGK irányelvvel (4) összhangban az eredeti számítógépi programok bármely formában történő kifejezése irodalmi műként szerzői jogi védelemben részesül. Mindazonáltal, a számítógépi program bármely elemének alapjául szolgáló ötletek és elvek nem részesülnek szerzői jogi védelemben.

| (11) | Ahhoz, hogy valamely találmány szabadalmazhatónak minősüljön, műszaki jellegűnek kell lennie, következésképpen a technika valamely területéhez kell tartoznia. |
| --- | --- |

(11)

Ahhoz, hogy valamely találmány szabadalmazhatónak minősüljön, műszaki jellegűnek kell lennie, következésképpen a technika valamely területéhez kell tartoznia.

| (12) | Általában véve ahhoz, hogy egy találmány feltalálói tevékenységen alapuljon, műszaki hozzájárulást kell tartalmaznia a technika állásához. |
| --- | --- |

(12)

Általában véve ahhoz, hogy egy találmány feltalálói tevékenységen alapuljon, műszaki hozzájárulást kell tartalmaznia a technika állásához.

| (13) | Következésképpen, ha egy számítógéppel megvalósított találmány a technika valamely területéhez tartozik is, de nem tartalmaz műszaki hozzájárulást a technika állásához – olyan esetben például, ha hozzájárulása a technika állásához nélkülözi a műszaki jelleget –, az nem alapul feltalálói tevékenységen, így nem szabadalmazható. |
| --- | --- |

(13)

Következésképpen, ha egy számítógéppel megvalósított találmány a technika valamely területéhez tartozik is, de nem tartalmaz műszaki hozzájárulást a technika állásához – olyan esetben például, ha hozzájárulása a technika állásához nélkülözi a műszaki jelleget –, az nem alapul feltalálói tevékenységen, így nem szabadalmazható.

| (14) | Egy egyébként nem szabadalmazható eljárásnak egy berendezésen – mint például számítógépen – történő puszta megvalósítása önmagában nem elegendő annak igazolására, hogy fennáll a műszaki hozzájárulás. Következésképpen egy számítógéppel megvalósított üzleti módszer, adatfeldolgozási vagy más eljárás, amelyben a technika állásához való hozzájárulás nem műszaki jellegű, nem lehet szabadalmazható találmány. |
| --- | --- |

(14)

Egy egyébként nem szabadalmazható eljárásnak egy berendezésen – mint például számítógépen – történő puszta megvalósítása önmagában nem elegendő annak igazolására, hogy fennáll a műszaki hozzájárulás. Következésképpen egy számítógéppel megvalósított üzleti módszer, adatfeldolgozási vagy más eljárás, amelyben a technika állásához való hozzájárulás nem műszaki jellegű, nem lehet szabadalmazható találmány.

| (15) | Ha a technika állásához való hozzájárulás nem szabadalmazható tárgyú, a találmány nem szabadalmazható, függetlenül az igénypontok megfogalmazásának módjától. A technika állásához való műszaki hozzájárulás követelménye nem kerülhető meg például a műszaki eszközöknek a szabadalmi igénypontokban való puszta szerepeltetésével. |
| --- | --- |

(15)

Ha a technika állásához való hozzájárulás nem szabadalmazható tárgyú, a találmány nem szabadalmazható, függetlenül az igénypontok megfogalmazásának módjától. A technika állásához való műszaki hozzájárulás követelménye nem kerülhető meg például a műszaki eszközöknek a szabadalmi igénypontokban való puszta szerepeltetésével.

| (16) | Ezen túlmenően az algoritmus természeténél fogva nem műszaki jellegű, következésképpen nem minősülhet műszaki jellegű találmánynak. Mindazonáltal, egy algoritmus felhasználását tartalmazó eljárás szabadalmazható lehet, feltéve hogy az eljárás műszaki probléma megoldására szolgál. Egy ilyen eljárásra adott szabadalom azonban nem keletkeztet kizárólagos jogokat az algoritmuson és nem jogosít fel az algoritmus kizárólagos használatára olyan összefüggésben, amely a szabadalomból nem következik. |
| --- | --- |

(16)

Ezen túlmenően az algoritmus természeténél fogva nem műszaki jellegű, következésképpen nem minősülhet műszaki jellegű találmánynak. Mindazonáltal, egy algoritmus felhasználását tartalmazó eljárás szabadalmazható lehet, feltéve hogy az eljárás műszaki probléma megoldására szolgál. Egy ilyen eljárásra adott szabadalom azonban nem keletkeztet kizárólagos jogokat az algoritmuson és nem jogosít fel az algoritmus kizárólagos használatára olyan összefüggésben, amely a szabadalomból nem következik.

| (17) | A szabadalmi oltalom terjedelmét a szabadalmi igénypontok határozzák meg, amelyeket a leírás és a rajzok alapján kell értelmezni. A számítógéppel megvalósított találmányok igénypontjait termékre – mint például egy programozott berendezésre – vagy az ilyen berendezésen végrehajtott eljárásra kell megfogalmazni. Következésképpen, ha a szoftver egyedi elemeit olyan módon használják, hogy nem valósul meg az igénypontokban érvényesen igényelt termék vagy eljárás, az ilyen használat nem minősül szabadalombitorlásnak. |
| --- | --- |

(17)

A szabadalmi oltalom terjedelmét a szabadalmi igénypontok határozzák meg, amelyeket a leírás és a rajzok alapján kell értelmezni. A számítógéppel megvalósított találmányok igénypontjait termékre – mint például egy programozott berendezésre – vagy az ilyen berendezésen végrehajtott eljárásra kell megfogalmazni. Következésképpen, ha a szoftver egyedi elemeit olyan módon használják, hogy nem valósul meg az igénypontokban érvényesen igényelt termék vagy eljárás, az ilyen használat nem minősül szabadalombitorlásnak.

| (18) | A számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelméhez nem szükséges a nemzeti szabadalmi jog helyébe lépő külön jogszabályokat létrehozni. A nemzeti szabadalmi jog továbbra is a számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelmének elsődleges alapja marad. Ez az irányelv csupán egyértelművé teszi a jelenlegi jogi helyzetet a jogbiztonság, átláthatóság és a jogszabályok egyértelműségének biztosítása érdekében, valamint a szabadalmazásból kizárt eljárások – mint például a nyilvánvaló vagy a nem műszaki eljárások és az üzleti módszerek – szabadalmazhatósága felé való eltolódás megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(18)

A számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelméhez nem szükséges a nemzeti szabadalmi jog helyébe lépő külön jogszabályokat létrehozni. A nemzeti szabadalmi jog továbbra is a számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelmének elsődleges alapja marad. Ez az irányelv csupán egyértelművé teszi a jelenlegi jogi helyzetet a jogbiztonság, átláthatóság és a jogszabályok egyértelműségének biztosítása érdekében, valamint a szabadalmazásból kizárt eljárások – mint például a nyilvánvaló vagy a nem műszaki eljárások és az üzleti módszerek – szabadalmazhatósága felé való eltolódás megakadályozása érdekében.

| (19) | Ennek az irányelvnek a célja a találmányok szabadalmazhatóságára alkalmazandó egyes elvek meghatározása, amelyek célja annak biztosítása, hogy az olyan találmányok, amelyek a technika egyik területéhez tartoznak, és műszaki hozzájárulást tartalmaznak, oltalomban részesülhessenek, viszont azok a találmányok, amelyek nem tartalmaznak műszaki hozzájárulást a technika állásához, ne részesülhessenek oltalomban. |
| --- | --- |

(19)

Ennek az irányelvnek a célja a találmányok szabadalmazhatóságára alkalmazandó egyes elvek meghatározása, amelyek célja annak biztosítása, hogy az olyan találmányok, amelyek a technika egyik területéhez tartoznak, és műszaki hozzájárulást tartalmaznak, oltalomban részesülhessenek, viszont azok a találmányok, amelyek nem tartalmaznak műszaki hozzájárulást a technika állásához, ne részesülhessenek oltalomban.

| (20) | A közösségi ipar versenyhelyzete főbb kereskedelmi partnereihez képest előnyösebben alakul akkor, ha a számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelme terén a jelenlegi különbségek megszűnnek, és a jogi helyzet átláthatóvá válik. Figyelembe véve a hagyományos feldolgozóipar azon tendenciáját, amely működését jelenleg a Közösségen kívüli, alacsony költségű gazdaságokba helyezi át, a szellemitulajdon-védelem és különösen a szabadalmi oltalom jelentősége nyilvánvaló. |
| --- | --- |

(20)

A közösségi ipar versenyhelyzete főbb kereskedelmi partnereihez képest előnyösebben alakul akkor, ha a számítógéppel megvalósított találmányok jogi védelme terén a jelenlegi különbségek megszűnnek, és a jogi helyzet átláthatóvá válik. Figyelembe véve a hagyományos feldolgozóipar azon tendenciáját, amely működését jelenleg a Közösségen kívüli, alacsony költségű gazdaságokba helyezi át, a szellemitulajdon-védelem és különösen a szabadalmi oltalom jelentősége nyilvánvaló.

| (21) | Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem érintik a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazását, különösen abban az esetben nem, amikor egy erőfölényben lévő szolgáltató megtagadja egy olyan szabadalmazott technika használatát, amely pusztán ahhoz lenne szükséges, hogy két, különböző szabályok szerint működő számítógépes rendszer vagy hálózat között a konvertálást elvégezzék, és ezáltal lehetséges legyen közöttük a kommunikáció és az adatcsere. |
| --- | --- |

(21)

Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem érintik a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazását, különösen abban az esetben nem, amikor egy erőfölényben lévő szolgáltató megtagadja egy olyan szabadalmazott technika használatát, amely pusztán ahhoz lenne szükséges, hogy két, különböző szabályok szerint működő számítógépes rendszer vagy hálózat között a konvertálást elvégezzék, és ezáltal lehetséges legyen közöttük a kommunikáció és az adatcsere.

| (22) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó találmányokra megadott szabadalmak által biztosított jogok nem érinthetik a 91/250/EGK irányelv 5. és 6. cikke szerint megengedett – különösen a visszafejtésre és az együttes működtetésre vonatkozó rendelkezésekben meghatározott – cselekményeket. Így különösen nem szükséges a jogosult engedélye a valamely számítógépi programból eredő vagy azzal kapcsolatban őt megillető szabadalmi jog tekintetében különösen azon cselekmények esetében, amelyekhez a 91/250/EGK irányelv 5. és 6. cikke értelmében nem szükséges a szerzői jog jogosultjának engedélye a számítógépi programból eredő vagy azzal kapcsolatban e jogosultat megillető szerzői jog tekintetében, illetve azon cselekmények esetében, amelyekhez az említett cikkek hiányában a jogosult engedélyére lenne szükség. |
| --- | --- |

(22)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó találmányokra megadott szabadalmak által biztosított jogok nem érinthetik a 91/250/EGK irányelv 5. és 6. cikke szerint megengedett – különösen a visszafejtésre és az együttes működtetésre vonatkozó rendelkezésekben meghatározott – cselekményeket. Így különösen nem szükséges a jogosult engedélye a valamely számítógépi programból eredő vagy azzal kapcsolatban őt megillető szabadalmi jog tekintetében különösen azon cselekmények esetében, amelyekhez a 91/250/EGK irányelv 5. és 6. cikke értelmében nem szükséges a szerzői jog jogosultjának engedélye a számítógépi programból eredő vagy azzal kapcsolatban e jogosultat megillető szerzői jog tekintetében, illetve azon cselekmények esetében, amelyekhez az említett cikkek hiányában a jogosult engedélyére lenne szükség.

| (23) | Mivel ennek az irányelvnek a célját – nevezetesen a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságára vonatkozó nemzeti szabályok összehangolását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem haladja meg az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(23)

Mivel ennek az irányelvnek a célját – nevezetesen a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságára vonatkozó nemzeti szabályok összehangolását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem haladja meg az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Hatály

Ez az irányelv a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságára vonatkozó szabályokat állapítja meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „számítógéppel megvalósított találmány”: minden olyan találmány, amelynek működéséhez számítógépet, számítógépes hálózatot vagy más programozható berendezést használnak, és amelynek egy vagy több olyan jellemzője van, amely részben vagy egészben számítógépi programmal vagy számítógépi programokkal valósul meg; |
| --- | --- |

a)

„számítógéppel megvalósított találmány”: minden olyan találmány, amelynek működéséhez számítógépet, számítógépes hálózatot vagy más programozható berendezést használnak, és amelynek egy vagy több olyan jellemzője van, amely részben vagy egészben számítógépi programmal vagy számítógépi programokkal valósul meg;

| b) | „műszaki hozzájárulás”: a technika állásához való hozzájárulás a technika egyik területén, ami új és a szakember számára nem nyilvánvaló. A műszaki hozzájárulást a technika állása és a teljes egészként tekintett szabadalmi igénypont közötti különbség vizsgálata alapján kell megítélni, amely igénypontnak műszaki jellemzőt kell tartalmaznia, függetlenül attól, hogy ahhoz társulnak-e nem műszaki jellemzők is. |
| --- | --- |

b)

„műszaki hozzájárulás”: a technika állásához való hozzájárulás a technika egyik területén, ami új és a szakember számára nem nyilvánvaló. A műszaki hozzájárulást a technika állása és a teljes egészként tekintett szabadalmi igénypont közötti különbség vizsgálata alapján kell megítélni, amely igénypontnak műszaki jellemzőt kell tartalmaznia, függetlenül attól, hogy ahhoz társulnak-e nem műszaki jellemzők is.

3. cikk

A szabadalmazhatóság feltételei

Ahhoz, hogy egy számítógéppel megvalósított találmány szabadalmazható legyen, iparilag alkalmazhatónak, újnak kell lennie, és feltalálói tevékenységen kell alapulnia. Ahhoz, hogy a számítógéppel megvalósított találmány feltalálói tevékenységen alapuljon, az ilyen találmánynak műszaki hozzájárulást kell tartalmaznia.

4. cikk

A szabadalmi oltalomból kizárt találmányok

(1)   A számítógépi program kizárólag e minőségében nem lehet szabadalmazható találmány.

(2)   Egy számítógéppel megvalósított találmány nem tekinthető műszaki hozzájárulást tartalmazónak pusztán azon az alapon, hogy számítógép, számítógépes hálózat vagy más programozható berendezés használatával jár. Következésképpen nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban az akár forráskódban, akár tárgykódban, akár más formában kifejezett számítógépi programokkal kapcsolatos olyan találmányok, amelyek üzleti módszereket, matematikai vagy egyéb eljárásokat valósítanak meg, és nem eredményeznek műszaki hatást azon a szokásos fizikai kölcsönhatáson kívül, amely a program és az olyan számítógép, számítógépes hálózat vagy egyéb programozható berendezés között hat, amelyen a program fut.

5. cikk

Az igénypontok szerkesztése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy egy számítógéppel megvalósított találmány szabadalmát az igénypontban termékként – azaz programozott számítógépként, programozott számítógépes hálózatként vagy más egyéb programozott berendezésként –, vagy olyan eljárásként megfogalmazva lehessen igényelni, amelyet az ilyen számítógép, számítógépes hálózat vagy berendezés valósít meg egy program végrehajtásával.

(2)   Nem engedélyezhető az akár önmagában álló, akár hordozón lévő számítógépi programra vonatkozó igénypont, kivéve ha a program annak programozott számítógépre, programozott számítógépes hálózatra vagy más egyéb programozott berendezésre történő feltöltése és végrehajtása esetén ugyanazon szabadalmi bejelentésben az (1) bekezdéssel összhangban igényelt terméket vagy eljárást valósít meg.

6. cikk

Kapcsolat a 91/250/EGK irányelvvel

Az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó találmányokra megadott szabadalmak által biztosított jogok nem érintik a 91/250/EGK irányelv 5. és 6. cikke szerint megengedett – különösen a visszafejtésre és az együttes működtetésre vonatkozó rendelkezésekben meghatározott – cselekményeket.

7. cikk

Figyelemmel kísérés

A Bizottság figyelemmel kíséri a számítógéppel megvalósított találmányoknak az innovációra és a versenyre gyakorolt hatását mind európai, mind pedig nemzetközi szinten; figyelemmel kíséri továbbá a számítógéppel megvalósított találmányoknak a közösségi üzleti vállalkozásokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra, a nyílt forrású szoftvert támogatók közösségére és az elektronikus kereskedelemre gyakorolt hatását.

8. cikk

Jelentés az irányelv hatásairól

A Bizottság legkésőbb ... (5) a következőkre vonatkozó jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére:

| a) | a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalmának a 7. cikkben említett tényezőkre gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

a)

a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalmának a 7. cikkben említett tényezőkre gyakorolt hatása;

| b) | megfelelők-e a szabadalmi oltalom időtartamára és a szabadalmazhatóság követelményeinek – közelebbről az újdonságnak, a feltalálói tevékenységnek és az igénypontok által meghatározott oltalom megfelelő terjedelmének – megítélésére vonatkozó szabályok, és kívánatos, illetőleg a Közösség nemzetközi kötelezettségeire tekintettel jogilag lehetséges-e ezen szabályok módosítása; |
| --- | --- |

b)

megfelelők-e a szabadalmi oltalom időtartamára és a szabadalmazhatóság követelményeinek – közelebbről az újdonságnak, a feltalálói tevékenységnek és az igénypontok által meghatározott oltalom megfelelő terjedelmének – megítélésére vonatkozó szabályok, és kívánatos, illetőleg a Közösség nemzetközi kötelezettségeire tekintettel jogilag lehetséges-e ezen szabályok módosítása;

| c) | felmerültek-e nehézségek az olyan tagállamokat illetően, amelyek esetében az újdonságra, illetve a feltalálói tevékenységre vonatkozó követelmények a szabadalom megadását megelőzően nem képezik vizsgálat tárgyát, és ha igen, úgy léteznek-e kívánatos intézkedések az ilyen nehézségek leküzdésére; |
| --- | --- |

c)

felmerültek-e nehézségek az olyan tagállamokat illetően, amelyek esetében az újdonságra, illetve a feltalálói tevékenységre vonatkozó követelmények a szabadalom megadását megelőzően nem képezik vizsgálat tárgyát, és ha igen, úgy léteznek-e kívánatos intézkedések az ilyen nehézségek leküzdésére;

| d) | felmerültek-e nehézségek a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalma és a számítógépi programoknak a 91/250/EGK irányelv által biztosított szerzői jogi védelme közötti kapcsolat tekintetében, és a számítógéppel megvalósított találmányokkal kapcsolatban sor került-e a szabadalmi rendszerrel kapcsolatos visszaélésekre; |
| --- | --- |

d)

felmerültek-e nehézségek a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalma és a számítógépi programoknak a 91/250/EGK irányelv által biztosított szerzői jogi védelme közötti kapcsolat tekintetében, és a számítógéppel megvalósított találmányokkal kapcsolatban sor került-e a szabadalmi rendszerrel kapcsolatos visszaélésekre;

| e) | az Európai Szabadalmi Hivatal gyakorlatában és vizsgálati módszertani útmutatójában miként vette figyelembe ezen irányelv követelményeit; |
| --- | --- |

e)

az Európai Szabadalmi Hivatal gyakorlatában és vizsgálati módszertani útmutatójában miként vette figyelembe ezen irányelv követelményeit;

| f) | azon vonatkozások, amelyek tekintetében szükségnek mutatkozhat az Európai Szabadalmi Egyezmény felülvizsgálatát célzó diplomáciai értekezlet előkészítése; |
| --- | --- |

f)

azon vonatkozások, amelyek tekintetében szükségnek mutatkozhat az Európai Szabadalmi Egyezmény felülvizsgálatát célzó diplomáciai értekezlet előkészítése;

| g) | a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalmának az interoperábilis számítógépi programok és rendszerek fejlesztésére és forgalmazására gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

g)

a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmi oltalmának az interoperábilis számítógépi programok és rendszerek fejlesztésére és forgalmazására gyakorolt hatása.

9. cikk

Hatásvizsgálat

A 7. cikknek megfelelően végzett figyelemmel kísérés és a 8. cikknek megfelelően elkészítendő jelentés fényében a Bizottság felülvizsgálja ezen irányelv hatását, és szükség esetén módosító javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

10. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-ig (6) megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

12. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 61., 2003.3.14., 154. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2003. szeptember 24-i véleménye (HL C 77. E, 2004.3.26., 230. o.), a Tanács 2005. március 7-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 336., 1994.12.23., 1. o.

3

(4)  HL L 122., 1991.5.17., 42. o. A 93/98/EGK irányelvvel (HL L 290., 1993.11.24., 9. o.) módosított irányelv.

4

(5)  Ennek az irányelvnek a hatálybalépését követő 5 évvel.

5

(6)  Ennek az irányelvnek a hatálybalépését követő 2 év elteltével.

6

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2002. február 20-án a Bizottság az EK-Szerződés 95. cikke alapján a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot nyújtott be (1). |
| --- | --- |

1.

2002. február 20-án a Bizottság az EK-Szerződés 95. cikke alapján a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot nyújtott be (1).

| 2. | A Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. szeptember 19-én közölte véleményét (2). |
| --- | --- |

2.

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2002. szeptember 19-én közölte véleményét (2).

| 3. | Az Európai Parlament az első olvasat során, 2003. szeptember 24-én közölte véleményét (3). |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament az első olvasat során, 2003. szeptember 24-én közölte véleményét (3).

| 4. | A Bizottság nem nyújtott be módosított javaslatot. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság nem nyújtott be módosított javaslatot.

| 5. | A Tanács 2005. március 7-én az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően közös álláspontot fogadott el. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2005. március 7-én az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően közös álláspontot fogadott el.

II.   CÉL

| 6. | A javasolt irányelv célja a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságára vonatkozó nemzeti szabadalmi jogszabályok összehangolása, valamint a szabadalmazhatóság feltételeinek átláthatóbbá tétele. |
| --- | --- |

6.

A javasolt irányelv célja a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmazhatóságára vonatkozó nemzeti szabadalmi jogszabályok összehangolása, valamint a szabadalmazhatóság feltételeinek átláthatóbbá tétele.

III.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT

Preambulumbekezdések

| 7. | A Tanács a Bizottság javaslatában foglalt több preambulumbekezdést módosított vagy összevont és további preambulumbekezdéseket fogadott el. Ennek során a Tanács részben vagy egészben, illetve újraszövegezést követően átemelte az Európai Parlament 1., 2., 88., 3., 34., 115., 85., 7., 8., 9., 86., 11., 12. és 13. módosítását. A preambulumbekezdésekben történt főbb változtatásokra vonatkozó hivatkozások a cikkek megjelölésével az alábbiakban találhatók. |
| --- | --- |

7.

A Tanács a Bizottság javaslatában foglalt több preambulumbekezdést módosított vagy összevont és további preambulumbekezdéseket fogadott el. Ennek során a Tanács részben vagy egészben, illetve újraszövegezést követően átemelte az Európai Parlament 1., 2., 88., 3., 34., 115., 85., 7., 8., 9., 86., 11., 12. és 13. módosítását. A preambulumbekezdésekben történt főbb változtatásokra vonatkozó hivatkozások a cikkek megjelölésével az alábbiakban találhatók.

Cikkek

1. cikk (Hatály)

| 8. | Az 1. cikket a Bizottság javaslata szerint elfogadták. E cikk módosítására az Európai Parlament sem tett javaslatot. |
| --- | --- |

8.

Az 1. cikket a Bizottság javaslata szerint elfogadták. E cikk módosítására az Európai Parlament sem tett javaslatot.

2. cikk (Fogalommeghatározások)

| 9. | Az a) pontra vonatkozóan az „egy vagy több, első látásra újnak elfogadható” szavaknak a „számítógéppel megvalósított találmány” fogalommeghatározásából való törlésével – azzal az indoklással, hogy e kifejezés szükségtelen és félreértést okozhat a találmányok szabadalmazhatósági vizsgálata során az újdonság megállapítására alkalmazott vizsgálat vonatkozásában – a Tanács részben követte az Európai Parlament 36., 42. és 117. módosítását. |
| --- | --- |

9.

Az a) pontra vonatkozóan az „egy vagy több, első látásra újnak elfogadható” szavaknak a „számítógéppel megvalósított találmány” fogalommeghatározásából való törlésével – azzal az indoklással, hogy e kifejezés szükségtelen és félreértést okozhat a találmányok szabadalmazhatósági vizsgálata során az újdonság megállapítására alkalmazott vizsgálat vonatkozásában – a Tanács részben követte az Európai Parlament 36., 42. és 117. módosítását.

| 10. | A b) pontra vonatkozóan a Tanács:






  — | a „technical field” kifejezést a „field of technology” kifejezésre változtatta (a magyar változat „technológia egyik területén” kifejezését a változtatás nem érinti), amely a szabadalmi jogra vonatkozó nemzetközi megállapodásokban – mint például a TRIPS-megállapodásban – általánosan alkalmazott; |
| --- | --- | --- |

10.

A b) pontra vonatkozóan a Tanács:

—

a „technical field” kifejezést a „field of technology” kifejezésre változtatta (a magyar változat „technológia egyik területén” kifejezését a változtatás nem érinti), amely a szabadalmi jogra vonatkozó nemzetközi megállapodásokban – mint például a TRIPS-megállapodásban – általánosan alkalmazott;

| — | a „műszaki hozzájárulás” feltételeinek pontosítása céljából az „új és” szavakat illesztette be; |
| --- | --- |

—

a „műszaki hozzájárulás” feltételeinek pontosítása céljából az „új és” szavakat illesztette be;

| — | egy második mondatot illesztett be, amely lényegében átemeli a Bizottság javaslata 4. cikkének (3) bekezdése rendelkezéseit, amelyeket némileg módosított annak pontosítása érdekében, hogy annak ellenére, hogy egy adott számítógépi találmány műszaki hozzájárulásának megállapításakor a nem műszaki ismérvek is figyelembe vehetők, elengedhetetlen, hogy valamennyi szabadalmi igény a műszaki ismérveket is tartalmazza. Ez az elképzelés részben megfelel az Európai Parlament 16., 100., 57., 99., 110. és 70. módosításának. |
| --- | --- |

—

egy második mondatot illesztett be, amely lényegében átemeli a Bizottság javaslata 4. cikkének (3) bekezdése rendelkezéseit, amelyeket némileg módosított annak pontosítása érdekében, hogy annak ellenére, hogy egy adott számítógépi találmány műszaki hozzájárulásának megállapításakor a nem műszaki ismérvek is figyelembe vehetők, elengedhetetlen, hogy valamennyi szabadalmi igény a műszaki ismérveket is tartalmazza. Ez az elképzelés részben megfelel az Európai Parlament 16., 100., 57., 99., 110. és 70. módosításának.

A bizottsági javaslat 3. cikke (A számítógéppel megvalósított találmányok, mint technológiai terület)

| 11. | E cikk annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaik a számítógéppel megvalósított találmányokat a technológia területéhez tartozónak tekintsék. Az Európai Parlament 15. módosításának megfelelően a Tanács a 3. cikk elhagyásáról határozott, figyelembe véve, hogy az ilyen jellegű általános kötelezettség nemzeti jogba való átültetése nehézséget okozhat. Ugyanakkor a Tanács a Bizottság javaslatának (11) preambulumbekezdésében foglalt vonatkozó nyilatkozat (13) preambulumbekezdésben való megerősítéséről határozott. |
| --- | --- |

11.

E cikk annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaik a számítógéppel megvalósított találmányokat a technológia területéhez tartozónak tekintsék. Az Európai Parlament 15. módosításának megfelelően a Tanács a 3. cikk elhagyásáról határozott, figyelembe véve, hogy az ilyen jellegű általános kötelezettség nemzeti jogba való átültetése nehézséget okozhat. Ugyanakkor a Tanács a Bizottság javaslatának (11) preambulumbekezdésében foglalt vonatkozó nyilatkozat (13) preambulumbekezdésben való megerősítéséről határozott.

3. cikk (a bizottsági javaslat 4. cikke) (A szabadalmazhatóság feltételei)

| 12. | A Tanács a bizottsági javaslat 4. cikkének első két bekezdését – a szöveg érthetősége érdekében kisebb szövegezési módosítások hozzáadásával – egyetlen bekezdéssé vonta össze. Az új szöveg így szóról szóra megfelel a 4. cikk (1) bekezdésének, ahogyan azt az Európai Parlament 16. módosítása ajánlotta. |
| --- | --- |

12.

A Tanács a bizottsági javaslat 4. cikkének első két bekezdését – a szöveg érthetősége érdekében kisebb szövegezési módosítások hozzáadásával – egyetlen bekezdéssé vonta össze. Az új szöveg így szóról szóra megfelel a 4. cikk (1) bekezdésének, ahogyan azt az Európai Parlament 16. módosítása ajánlotta.

| 13. | Amint az már említést nyert, a bizottsági javaslat 4. cikkének (3) bekezdése a 2. cikk b) pontjában található „műszaki hozzájárulás” fogalommeghatározásába került beillesztésre, mivel a Tanács úgy vélte, hogy ez a bekezdés „A szabadalmazhatóság feltételei” című cikk helyett inkább a fogalommeghatározások alá tartozik. |
| --- | --- |

13.

Amint az már említést nyert, a bizottsági javaslat 4. cikkének (3) bekezdése a 2. cikk b) pontjában található „műszaki hozzájárulás” fogalommeghatározásába került beillesztésre, mivel a Tanács úgy vélte, hogy ez a bekezdés „A szabadalmazhatóság feltételei” című cikk helyett inkább a fogalommeghatározások alá tartozik.

4. cikk (A szabadalmi oltalomból kizárt találmányok)

| 14. | A félreértések elkerülése végett a Tanács e cikk (1) bekezdésébe egy egyértelmű nyilatkozatot illesztett be arra vonatkozóan, hogy a számítógépi program e minőségében nem minősülhet szabadalmazható találmánynak. |
| --- | --- |

14.

A félreértések elkerülése végett a Tanács e cikk (1) bekezdésébe egy egyértelmű nyilatkozatot illesztett be arra vonatkozóan, hogy a számítógépi program e minőségében nem minősülhet szabadalmazható találmánynak.

| 15. | Az Európai Parlament 17. módosításának megfelelő (2) bekezdés a szabadalmazhatóság ezen irányelv szerinti határainak pontosítására törekszik, és a (14), illetve a (16) preambulumbekezdés összefüggésében olvasandó, amelyek megfelelnek az Európai Parlament 85., 7. és 8. módosításának. A Tanács azonban a „számítógépi programokkal kapcsolatos találmány” jelentésének pontosítása érdekében a szöveget az „akár forráskódban, akár tárgykódban, akár más formában kifejezett” mondatrésszel egészítette ki. |
| --- | --- |

15.

Az Európai Parlament 17. módosításának megfelelő (2) bekezdés a szabadalmazhatóság ezen irányelv szerinti határainak pontosítására törekszik, és a (14), illetve a (16) preambulumbekezdés összefüggésében olvasandó, amelyek megfelelnek az Európai Parlament 85., 7. és 8. módosításának. A Tanács azonban a „számítógépi programokkal kapcsolatos találmány” jelentésének pontosítása érdekében a szöveget az „akár forráskódban, akár tárgykódban, akár más formában kifejezett” mondatrésszel egészítette ki.

5. cikk (Az igénypontok szerkesztése)

| 16. | Az (1) bekezdést a Bizottság javaslata szerint elfogadták. |
| --- | --- |

16.

Az (1) bekezdést a Bizottság javaslata szerint elfogadták.

| 17. | A (2) bekezdés annak tisztázására került beiktatásra, hogy bizonyos körülmények között és szigorú feltételek alapján akár önmagában álló, akár hordozón lévő számítógépi programra igényelhető szabadalom. A Tanács úgy ítéli meg, hogy az irányelvet ezzel összehangolhatja mind az Európai Szabadalmi Hivatal, mind a tagállamok jelenlegi, általános gyakorlatával. |
| --- | --- |

17.

A (2) bekezdés annak tisztázására került beiktatásra, hogy bizonyos körülmények között és szigorú feltételek alapján akár önmagában álló, akár hordozón lévő számítógépi programra igényelhető szabadalom. A Tanács úgy ítéli meg, hogy az irányelvet ezzel összehangolhatja mind az Európai Szabadalmi Hivatal, mind a tagállamok jelenlegi, általános gyakorlatával.

6. cikk (Kapcsolat a 91/250/EGK irányelvvel)

| 18. | A Tanács az Európai Parlament 19. módosítását átemelte, mivel azt a bizottsági javaslat szövegénél pontosabbnak ítélte. A félvezetők topográfiájáról, illetve a védjegyekről szóló rendelkezésekre vonatkozó hivatkozásokat törölte, mivel azokat ebben az összefüggésben szükségtelennek ítélte. |
| --- | --- |

18.

A Tanács az Európai Parlament 19. módosítását átemelte, mivel azt a bizottsági javaslat szövegénél pontosabbnak ítélte. A félvezetők topográfiájáról, illetve a védjegyekről szóló rendelkezésekre vonatkozó hivatkozásokat törölte, mivel azokat ebben az összefüggésben szükségtelennek ítélte.

| 19. | A Tanács az Európai Parlament 76. módosítását nem emelte át, mivel azt túlságosan nyíltvégűnek és a TRIPS-megállapodással ellentétesnek ítélte. A Tanács továbbá úgy vélte, hogy az együttes működés kérdését a 6. cikk, valamint az általános versenyszabályok alkalmazása már kellően érintette. Ezt a Tanács közös álláspontjának (21) és (22) preambulumbekezdése pontosan ismerteti. |
| --- | --- |

19.

A Tanács az Európai Parlament 76. módosítását nem emelte át, mivel azt túlságosan nyíltvégűnek és a TRIPS-megállapodással ellentétesnek ítélte. A Tanács továbbá úgy vélte, hogy az együttes működés kérdését a 6. cikk, valamint az általános versenyszabályok alkalmazása már kellően érintette. Ezt a Tanács közös álláspontjának (21) és (22) preambulumbekezdése pontosan ismerteti.

7. cikk (Figyelemmel kísérés)

| 20. | A Tanács az Európai Parlament 71. módosítását átemelte. |
| --- | --- |

20.

A Tanács az Európai Parlament 71. módosítását átemelte.

8. cikk (Jelentés az irányelv hatásairól)

| 21. | A Tanács megtartotta a bizottsági javaslat szövegét, és azt a következő elemekkel egészítette ki:






  — | pont: az Európai Parlament 92. módosításában javasolt „a szabadalmi oltalom időtartamára és” szavakat beillesztette; továbbá, az Európai Parlament 25. módosítását szem előtt tartva a Közösség nemzetközi kötelezettségeire utaló formulával egészítette ki; |
| --- | --- | --- |

21.

A Tanács megtartotta a bizottsági javaslat szövegét, és azt a következő elemekkel egészítette ki:

—

pont: az Európai Parlament 92. módosításában javasolt „a szabadalmi oltalom időtartamára és” szavakat beillesztette; továbbá, az Európai Parlament 25. módosítását szem előtt tartva a Közösség nemzetközi kötelezettségeire utaló formulával egészítette ki;

| — | pont: a Tanács az Európai Parlament 23. módosítását átemelte; |
| --- | --- |

—

pont: a Tanács az Európai Parlament 23. módosítását átemelte;

| — | pont: a Tanács az Európai Parlament 26. módosítását átemelte; |
| --- | --- |

—

pont: a Tanács az Európai Parlament 26. módosítását átemelte;

| — | pont: a Tanács az Európai Parlament 25. módosítását átemelte, a közösségi szabadalomra való utalást azonban azzal az indokkal törölte, hogy ebben az összefüggésben a hivatkozás szükségtelen; |
| --- | --- |

—

pont: a Tanács az Európai Parlament 25. módosítását átemelte, a közösségi szabadalomra való utalást azonban azzal az indokkal törölte, hogy ebben az összefüggésben a hivatkozás szükségtelen;

| — | pont: a Tanács az Európai Parlament 89. módosításának lényegét átemelte, mindazonáltal annak pontosabb megfogalmazása mellett foglalt állást. |
| --- | --- |

—

pont: a Tanács az Európai Parlament 89. módosításának lényegét átemelte, mindazonáltal annak pontosabb megfogalmazása mellett foglalt állást.

A Tanács közös álláspontjának 9. cikke (Hatásvizsgálat)

| 22. | A Tanács az Európai Parlament 27. módosítását átemelte. |
| --- | --- |

22.

A Tanács az Európai Parlament 27. módosítását átemelte.

10. cikk (A bizottsági javaslat 9. cikke) (Végrehajtás)

| 23. | Az Európai Parlament tizennyolc hónapos végrehajtási időszak melletti állásfoglalásával (28. módosítás) ellentétben, a Tanács huszonnégy hónapos végrehajtási időszakhoz ragaszkodott. |
| --- | --- |

23.

Az Európai Parlament tizennyolc hónapos végrehajtási időszak melletti állásfoglalásával (28. módosítás) ellentétben, a Tanács huszonnégy hónapos végrehajtási időszakhoz ragaszkodott.

11. cikk (Hatálybalépés) és 12. cikk (Címzettek) (A bizottsági javaslat 10. és 11. cikke)

| 24. | A Tanács a Bizottság javaslatának szövegét átemelte. |
| --- | --- |

24.

A Tanács a Bizottság javaslatának szövegét átemelte.

IV.   AZ EURÓPAI PARLAMENT NEM ÁTEMELT MÓDOSÍTÁSAI

| 25. | A módosítások rendkívül alapos vizsgálatát követően a Tanácsnak nem állt módjában átemelni az Európai Parlament 88. (első mondat), 31., 32., 112., 95., 84., 114., 125., 75., 36., 42., 117., 107., 69., 55/rev., 97., 108., 38., 44., 118., 45., 16., 100., 57., 99., 110., 70. (részben), 60., 102., 111., 72., 103., 119., 104., 120., 76., 24., 81., 93., 94. és 28. módosítását. |
| --- | --- |

25.

A módosítások rendkívül alapos vizsgálatát követően a Tanácsnak nem állt módjában átemelni az Európai Parlament 88. (első mondat), 31., 32., 112., 95., 84., 114., 125., 75., 36., 42., 117., 107., 69., 55/rev., 97., 108., 38., 44., 118., 45., 16., 100., 57., 99., 110., 70. (részben), 60., 102., 111., 72., 103., 119., 104., 120., 76., 24., 81., 93., 94. és 28. módosítását.

| 26. | A Tanács úgy vélte, hogy néhány módosítás felesleges (a 88. [első mondata], 31., 75., 94. módosítás), pontatlan, illetve esetlegesen félreérthető (a 36., 42., 117., 72., 104., 120. módosítás), a szóban forgó kérdésekhez nem kapcsolódik szorosan (a 95., 24., 81. módosítás), nem tükrözi a kialakult gyakorlatot (a 32., 112., 16., 100., 57., 99., 110., 70., 102., 111. módosítás), vagy ellentétben állhat az Európai Közösségnek és tagállamainak a TRIPS-megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségeivel, illetve a szabadalmi jog általános elveivel (84., 114., 125., 107., 69., 55/rev., 97., 108., 38., 44., 118., 45., 60., 103., 119., 76., 93.). |
| --- | --- |

26.

A Tanács úgy vélte, hogy néhány módosítás felesleges (a 88. [első mondata], 31., 75., 94. módosítás), pontatlan, illetve esetlegesen félreérthető (a 36., 42., 117., 72., 104., 120. módosítás), a szóban forgó kérdésekhez nem kapcsolódik szorosan (a 95., 24., 81. módosítás), nem tükrözi a kialakult gyakorlatot (a 32., 112., 16., 100., 57., 99., 110., 70., 102., 111. módosítás), vagy ellentétben állhat az Európai Közösségnek és tagállamainak a TRIPS-megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségeivel, illetve a szabadalmi jog általános elveivel (84., 114., 125., 107., 69., 55/rev., 97., 108., 38., 44., 118., 45., 60., 103., 119., 76., 93.).

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 27. | A Tanács közös álláspontjába jelentős számú, az Európai Parlament által javasolt módosítást átemelt. Közös álláspontjával a Tanács a jogosultak és az érintett felek érdekei közötti ésszerű és működőképes egyensúly megteremtésére törekedett. A Bizottság elismerte a Tanács közös álláspontjának teljes egyensúlyát, és kielégítő kompromisszumos csomagként elfogadta azt. |
| --- | --- |

27.

A Tanács közös álláspontjába jelentős számú, az Európai Parlament által javasolt módosítást átemelt. Közös álláspontjával a Tanács a jogosultak és az érintett felek érdekei közötti ésszerű és működőképes egyensúly megteremtésére törekedett. A Bizottság elismerte a Tanács közös álláspontjának teljes egyensúlyát, és kielégítő kompromisszumos csomagként elfogadta azt.

---

(1)  HL C 151. E, 2002.6.25., 129. o.

(2)  HL C 61., 2002.3.14., 154. o.

(3)  HL C 77. E, 2004.3.26., 230. o.

---

| 14.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 144/16

---

21/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. március 8-án elfogadva

a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló, ...-i .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2005/C 144 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Gazdasági és Monetáris Unió (EMU) Statisztikai Követelményeinek Cselekvési Terve – amelyet az ECOFIN-Tanács 2000 szeptemberében jóváhagyott – előírja, hogy sürgősen létre kell hozni a negyedéves, szektorszámlák egy korlátozott körét, és ezeket az adott negyedév végétől számított 90 napon belül rendelkezésre kell bocsátani. |
| --- | --- |

(1)

A Gazdasági és Monetáris Unió (EMU) Statisztikai Követelményeinek Cselekvési Terve – amelyet az ECOFIN-Tanács 2000 szeptemberében jóváhagyott – előírja, hogy sürgősen létre kell hozni a negyedéves, szektorszámlák egy korlátozott körét, és ezeket az adott negyedév végétől számított 90 napon belül rendelkezésre kell bocsátani.

| (2) | Az ECOFIN-Tanács által 2003. február 18-án elfogadott, az euro-zóna statisztikáiról és mutatóiról szóló, az Európai Tanács részére készített ECOFIN-tanácsi és bizottsági együttes jelentés hangsúlyozza, hogy kiemelt fontosságú cselekvéseket kell több területen – ideértve a gazdasági szektor negyedéves nemzeti számláit is – 2005-ig teljesen végrehajtani. |
| --- | --- |

(2)

Az ECOFIN-Tanács által 2003. február 18-án elfogadott, az euro-zóna statisztikáiról és mutatóiról szóló, az Európai Tanács részére készített ECOFIN-tanácsi és bizottsági együttes jelentés hangsúlyozza, hogy kiemelt fontosságú cselekvéseket kell több területen – ideértve a gazdasági szektor negyedéves nemzeti számláit is – 2005-ig teljesen végrehajtani.

| (3) | Az Európai Unió gazdaságában lejátszódó ciklikus mozgások elemzése és az EMU-n belüli monetáris politika folytatása szükségessé teszi az egyes gazdasági szektorok gazdasági magatartására és kölcsönhatására vonatkozó makrogazdasági statisztikákat, amelyek a gazdaság egészére vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján nem azonosíthatók. Ezért szükséges a gazdasági szektoronkénti negyedéves számlák elkészítése az Európai Unió egészére és az euro-övezetre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió gazdaságában lejátszódó ciklikus mozgások elemzése és az EMU-n belüli monetáris politika folytatása szükségessé teszi az egyes gazdasági szektorok gazdasági magatartására és kölcsönhatására vonatkozó makrogazdasági statisztikákat, amelyek a gazdaság egészére vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján nem azonosíthatók. Ezért szükséges a gazdasági szektoronkénti negyedéves számlák elkészítése az Európai Unió egészére és az euro-övezetre vonatkozóan.

| (4) | E számlák készítése része annak az általános célnak, hogy összeállítsák az Európai Unióra és az euro-övezetre vonatkozó éves és negyedéves számlák rendszerét. A rendszer magában foglalja a fő makrogazdasági aggregátumokat és a gazdasági szektoronkénti pénzügyi és nem pénzügyi számlákat. Célja, hogy mindezen számlák, illetve – tekintettel a külföldi számlákra – a fizetésimérleg-adatok és a nemzeti számlák adatai összeegyeztethetők legyenek egymással. |
| --- | --- |

(4)

E számlák készítése része annak az általános célnak, hogy összeállítsák az Európai Unióra és az euro-övezetre vonatkozó éves és negyedéves számlák rendszerét. A rendszer magában foglalja a fő makrogazdasági aggregátumokat és a gazdasági szektoronkénti pénzügyi és nem pénzügyi számlákat. Célja, hogy mindezen számlák, illetve – tekintettel a külföldi számlákra – a fizetésimérleg-adatok és a nemzeti számlák adatai összeegyeztethetők legyenek egymással.

| (5) | A gazdasági szektoronkénti európai számlák összeállítása – 2223/96/EK tanácsi rendelet által meghatározott módon a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszerének (3) elveivel összhangban – előírja a tagállamoknak a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nemzeti számlák továbbítását. Az európai számláknak azonban az európai gazdaság egészét kell tükrözniük, és ez eltérhet a tagállamok számláinak egyszerű összesítésétől. A cél különösen az Európai Unió intézményei és szervei által végrehajtott tranzakciók figyelembevétele az adott terület (értelemszerűen az Európai Unió vagy az euro-övezet) számlái tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A gazdasági szektoronkénti európai számlák összeállítása – 2223/96/EK tanácsi rendelet által meghatározott módon a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszerének (3) elveivel összhangban – előírja a tagállamoknak a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nemzeti számlák továbbítását. Az európai számláknak azonban az európai gazdaság egészét kell tükrözniük, és ez eltérhet a tagállamok számláinak egyszerű összesítésétől. A cél különösen az Európai Unió intézményei és szervei által végrehajtott tranzakciók figyelembevétele az adott terület (értelemszerűen az Európai Unió vagy az euro-övezet) számlái tekintetében.

| (6) | A meghatározott közösségi statisztikák feldolgozására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

A meghatározott közösségi statisztikák feldolgozására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott szabályok vonatkoznak.

| (7) | mivel e rendelet célját, nevezetesen az Európai Unió és az euro-övezet gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számláinak összeállítását maguk a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, ezért az – tekintve az intézkedés mértékét és hatásait – közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosságnak ezen cikkben megállapított elvével összhangban, e rendelet nem haladja meg az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. Különösen, ahol a tagállamok hozzájárulása az európai összegekhez elhanyagolható mértékű, nem kell megkívánni tőlük az adatok teljes részletességgel történő jelentését. |
| --- | --- |

(7)

mivel e rendelet célját, nevezetesen az Európai Unió és az euro-övezet gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számláinak összeállítását maguk a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, ezért az – tekintve az intézkedés mértékét és hatásait – közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosságnak ezen cikkben megállapított elvével összhangban, e rendelet nem haladja meg az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. Különösen, ahol a tagállamok hozzájárulása az európai összegekhez elhanyagolható mértékű, nem kell megkívánni tőlük az adatok teljes részletességgel történő jelentését.

| (8) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (9) | A 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (6) létrehozott statisztikai programbizottsággal, valamint a 91/115/EGK tanácsi határozattal (7) létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor, |
| --- | --- |

(9)

A 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (6) létrehozott statisztikai programbizottsággal, valamint a 91/115/EGK tanácsi határozattal (7) létrehozott monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal konzultációra került sor,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél

Ez a rendelet a tagállamok gazdasági szektoronkénti negyedéves, európai nem pénzügyi számlák összeállításához való hozzájárulásának közös kereteit határozza meg.

2. cikk

A gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák továbbítása

(1)   A tagállamok gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlákat továbbítanak a Bizottságnak a mellékletben meghatározottak szerint, kivéve elsősorban a P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 és B.4G tételeket.

(2)   A P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 és B.4G tételek továbbítására vonatkozó egyes határidőket, valamint a mellékletben felsorolt tranzakciók ellenpár-szektoronkénti bontását megkívánó bármilyen határozatot a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Bármely ilyen határozat csak azt követően fogadható el, hogy a Bizottság a 9. cikknek megfelelően jelentést tett az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.

(3)   Az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat legkésőbb azon negyedév végét követő 90 naptári napon belül kell a Bizottsághoz eljuttatni, amelyre az adatok vonatkoznak. Az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves átmeneti időszak alatt az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat legkésőbb azon negyedév végét követő 95 naptári napon belül kell a Bizottsághoz eljuttatni, amelyre az adatok vonatkoznak. Az előző negyedévekre vonatkozó adatok esetleges felülvizsgálatát is ugyanekkor kell továbbítani.

(4)   A (3) bekezdésben előírt adattovábbítási határidő a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően legfeljebb 5 nappal módosítható.

(5)   A negyedéves adatokat első alkalommal 2005 harmadik negyedévére vonatkozóan kell továbbítani. A tagállamoknak ezeket az adatokat legkésőbb 2006. január 3-ig kell továbbítaniuk. Ez az első adattovábbítás magában foglalja az 1999 első negyedévétől kezdődő időszakra vonatkozó visszamenőleges adatokat is.

3. cikk

Jelentési kötelezettségek

(1)   Minden tagállamnak továbbítania kell a mellékletben leírt adatokat a külföldi szektorra (S.2) és az államháztartási szektorra (S.13) vonatkozóan. Annak a tagállamnak, amelynek folyó áron számított bruttó hazai terméke általában meghaladja a vonatkozó közösségi teljes összeg 1 %-át, a mellékletben leírt adatokat minden gazdasági szektorra vonatkozóan kell továbbítania.

(2)   A Bizottság a tagállamok által továbbított legutóbbi három év éves adatainak számtani átlaga alapján megállapítja azt a százalékos arányt, amelyet az (1) bekezdésben meghatározottak szerint egy tagállam bruttó hazai terméke a folyó áron számított összes közösségi bruttó hazai termékben általában képvisel.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, a közösségi összegben képviselt részarány (1 %) a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kiigazítható.

(4)   A Bizottság elfogadhat az e rendelettől való eltéréseket, amennyiben a nemzeti statisztikai rendszerekben jelentős kiigazítások szükségesek. Ezen eltérések időtartama nem haladhatja meg az e rendelet hatálybalépésétől vagy a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási rendelkezések hatálybalépésétől számított három évet.

4. cikk

Fogalommeghatározások és előírások

Az e rendelet alkalmazásában továbbított adatokra a 2223/96/EK rendeletben (a továbbiakban: „ESA-rendelet”) megállapított előírások, fogalommeghatározások, besorolási és számviteli szabályok vonatkoznak.

5. cikk

Adatforrások és összeegyeztethetőségi követelmények

(1)   A tagállamoknak az e rendeletben előírt információk összeállításánál minden általuk fontosnak tartott forrást igénybe kell venniük, elsőbbséget biztosítva az olyan közvetlen információknak, mint a közigazgatási források vagy a vállalkozások és háztartások felmérései.

Amennyiben ilyen közvetlen információ nem szerezhető be, különösen a 2. cikk (5) bekezdésében megkövetelt visszamenőleges adatok esetében, akkor a legmegfelelőbb becslések is továbbíthatók.

(2)   A tagállamok által e rendelet alkalmazásában továbbított adatoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláival és a teljes gazdaság negyedéves fő aggregátumaival, amelyeket az ESA-rendelet adattovábbítási programja keretében továbbítottak a Bizottságnak.

(3)   A tagállamok által e rendelet alkalmazásában továbbított negyedéves adatokat össze kell hangolni az ESA-rendelet adattovábbítási programja keretében továbbított megfelelő éves adatokkal.

6. cikk

Minőségi előírások és jelentések

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a továbbított adatok minősége folyamatosan javuljon, és megfeleljen a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározandó közös minőségi előírásoknak.

(2)   A tagállamok az első adattovábbításuktól számított egy éven belül megadják a Bizottságnak az alkalmazott források, módszerek és statisztikai eljárások naprakész leírását.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról a főbb módszertani vagy más változásokról, amelyek hatással lehetnek a továbbított adatokra, legkésőbb három hónappal a változások hatálybalépését követően.

7. cikk

Végrehajtási rendelkezések

A végrehajtási rendelkezéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell megállapítani. Ezek a rendelkezések a következőket tartalmazzák:

| a) | a P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 és B.4G tételek továbbítására vonatkozó határidők megállapítása a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 és B.4G tételek továbbítására vonatkozó határidők megállapítása a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően;

| b) | a mellékletben felsorolt tranzakciók ellenpár-szektoronkénti bontásának előírása a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a mellékletben felsorolt tranzakciók ellenpár-szektoronkénti bontásának előírása a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően;

| c) | a negyedéves adattovábbításokra vonatkozó határidők felülvizsgálata a 2. cikk (4) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a negyedéves adattovábbításokra vonatkozó határidők felülvizsgálata a 2. cikk (4) bekezdésének megfelelően;

| d) | a közösségi teljes összegben képviselt, a minden gazdasági szektorra vonatkozó adattovábbítási kötelezettséget jelentő részarány (1 %) kiigazítása a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a közösségi teljes összegben képviselt, a minden gazdasági szektorra vonatkozó adattovábbítási kötelezettséget jelentő részarány (1 %) kiigazítása a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| e) | az adatminőségi előírások meghatározása a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

e)

az adatminőségi előírások meghatározása a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

8. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a statisztikai programbizottság segíti.

(2)   Amikor erre a bekezdésre hivatkozás történik, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét annak 8. cikke figyelembevételével kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett időszak három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

9. cikk

Végrehajtási jelentés

E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.

A jelentés különösen a következőkre terjed ki:

| a) | tájékoztatás a feldolgozott statisztikai adatok minőségéről; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás a feldolgozott statisztikai adatok minőségéről;

| b) | a Közösség, a tagállamok, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinál és felhasználóinál jelentkező, költségeikhez viszonyított haszon értékelése; |
| --- | --- |

b)

a Közösség, a tagállamok, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinál és felhasználóinál jelentkező, költségeikhez viszonyított haszon értékelése;

| c) | a kapott eredményekre tekintettel azon területek meghatározása, ahol esetleges javítások és módosítások szükségesek. |
| --- | --- |

c)

a kapott eredményekre tekintettel azon területek meghatározása, ahol esetleges javítások és módosítások szükségesek.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 42., 2004.2.18., 23. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. március 30-i véleménye (HL C 103. E, 2004.4.29., 141. o.), a Tanács 2005. március 8-i közös álláspontja, az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o. A legutóbb az 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

5

(6)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

6

(7)  HL L 59., 1991.3.6., 19. o.

7

---

MELLÉKLET

Adattovábbítás

| | Felhasználások | Források |
| --- | --- | --- |
| S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 | S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| Teljes gazdaság | Teljes gazlaság, egyéb | Nem pénzügyi vállalatok | Pénzügyi vállalatok | Államháztartás | Háztartások és NPISH-k | Külföld | Teljes gazdaság | Teljes gazlaság, egyéb | Nem pénzügyi vállalatok | Pénzügyi vállalatok | Államháztartás | Háztartások és NPISH-k | Külföld |
| P1 | Kibocsátás | | | | | | | | X | | X | X | X | X | |
| P2 | Folyó termelőfelhasználás | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.3 | Végső fogyasztási kiadás | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.31 | Egyéni fogyasztási kiadás | X | | | | X | X | | | | | | | | |
| P.32 | Közös fogyasztási kiadás | X | | | | X | | | | | | | | | |
| P.5 | Bruttó felhalmozás | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.51 | Bruttó állóeszköz-felhalmozás | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.5N | Készletváltozások és értéktárgyak beszerzésének és átadásának egyenlege | X | | X | X | X | X | | | | | | | | |
| P.6 | Termék- és szolgáltatásexport | | | | | | | X | | | | | | | |
| P.7 | Termek- és szolgáltatásimport | | | | | | | | | | | | | | X |
| D.1 | Munkavállalói jövedelmek | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.2 | Termelési és importadók | X | X | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.21 | Termékadók | X | X | | | | | | X | | | | X | | X |
| D.29 | Egyéb termelési adók | X | | X | X | X | X | | X | | | | X | | X |
| D.3 | Támogatások | X | | | | X | | X | X | X | X | X | X | X | |
| D.31 | Terméktámogatások | X | | | | X | | X | X | X | | | | | |
| D.39 | Egyéb termelési támogatások | X | | | | X | | X | X | | X | X | X | X | |
| D.21-D.31 | (Termék)adók és támogatások egyenlege | | | | | | | | X | X | | | | | |
| D.4 | Tulajdonosi jövedelem | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.41 | Kamat | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.4N | Kamaton kívüli tulajdonosi jövedelem | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.42 | Vállalatok felosztott jövedelme | X | | X | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.43 | A közvetlen külföldi tökebefektetések visszaforgatott nyeresége | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.44 | Biztosítási kötvénytulajdonosok túl. jövedelme | X | | X | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.45 | Bérleti díjak | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| D.5 | Folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók | X | | X | X | X | X | X | X | | | | X | | X |
| D.6 | Társadalombizt. hozzájárulások és juttatások | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.61 | Társadalombiztosítási hozzájárulások | X | | | | | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.62 | Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli társadalmi juttatások | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.63 | Természetbeni társadalmi transzferek | X | | | | X | X | | X | | | | | X | |
| D.7 | Egyéb folyó transzferek | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.71 | Nettó nem életbiztosítási dijak | X | | X | X | X | X | X | X | | | X | X | | X |
| D.72 | Nem életbiztosításból eredő követelések | X | | | X | | | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.7N | Egyéb folyó transzferek, egyéb | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.8 | Magánnyugdíjpénztárak nettó vagyonváltozása miatti korrekció | X | | X | X | X | X | X | X | | | | | X | X |
| D.9 | Tőketranszferek | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| D.91 | Tőkeadók | X | | X | X | | X | X | X | | | | X | | |
| D.9N | Beruházási támogatások és egyéb tőketranszferek | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X |
| K.1 | Állóeszközök értékcsökkenése | X | | X | X | X | X | | X | | X | X | X | X | |
| K.2 | Nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege | X | | X | X | X | X | X | | | | | | | |

Felhasználások

Források

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Teljes gazdaság

Teljes gazlaság, egyéb

Nem pénzügyi vállalatok

Pénzügyi vállalatok

Államháztartás

Háztartások és NPISH-k

Külföld

Teljes gazdaság

Teljes gazlaság, egyéb

Nem pénzügyi vállalatok

Pénzügyi vállalatok

Államháztartás

Háztartások és NPISH-k

Külföld

P1

Kibocsátás

X

X

X

X

X

P2

Folyó termelőfelhasználás

X

X

X

X

X

P.3

Végső fogyasztási kiadás

X

X

X

P.31

Egyéni fogyasztási kiadás

X

X

X

P.32

Közös fogyasztási kiadás

X

X

P.5

Bruttó felhalmozás

X

X

X

X

X

P.51

Bruttó állóeszköz-felhalmozás

X

X

X

X

X

P.5N

Készletváltozások és értéktárgyak beszerzésének és átadásának egyenlege

X

X

X

X

X

P.6

Termék- és szolgáltatásexport

X

P.7

Termek- és szolgáltatásimport

X

D.1

Munkavállalói jövedelmek

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.2

Termelési és importadók

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21

Termékadók

X

X

X

X

X

D.29

Egyéb termelési adók

X

X

X

X

X

X

X

X

D.3

Támogatások

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.31

Terméktámogatások

X

X

X

X

X

D.39

Egyéb termelési támogatások

X

X

X

X

X

X

X

X

D.21-D.31

(Termék)adók és támogatások egyenlege

X

X

D.4

Tulajdonosi jövedelem

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.41

Kamat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.4N

Kamaton kívüli tulajdonosi jövedelem

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.42

Vállalatok felosztott jövedelme

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.43

A közvetlen külföldi tökebefektetések visszaforgatott nyeresége

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.44

Biztosítási kötvénytulajdonosok túl. jövedelme

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.45

Bérleti díjak

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.5

Folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.6

Társadalombizt. hozzájárulások és juttatások

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.61

Társadalombiztosítási hozzájárulások

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.62

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli társadalmi juttatások

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.63

Természetbeni társadalmi transzferek

X

X

X

X

X

D.7

Egyéb folyó transzferek

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.71

Nettó nem életbiztosítási dijak

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.72

Nem életbiztosításból eredő követelések

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.7N

Egyéb folyó transzferek, egyéb

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.8

Magánnyugdíjpénztárak nettó vagyonváltozása miatti korrekció

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.9

Tőketranszferek

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

D.91

Tőkeadók

X

X

X

X

X

X

X

D.9N

Beruházási támogatások és egyéb tőketranszferek

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.1

Állóeszközök értékcsökkenése

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

K.2

Nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege

X

X

X

X

X

X

| | Felhasználások |
| --- | --- |
| S1 | S1N | S11 | S12 | S13 | S14_S15 | S2 |
| Teljes gazdaság | Teljes gazlaság, egyéb | Nem pénzügyi vállalatok | Pénzügyi vállalatok | Államháztartás | Háztartások és NPISH-k | Külföld |
| B.1G | Bruttó hozzáadott érték | X | X | X | X | X | X | |
| B.1N | Nettó hozzáadott érték | X | X | X | X | X | X | |
| B.2G | Működési eredmény (Bruttó) | X | | X | X | X | X | |
| B.3G | Vegyes jövedelem (Bruttó) | X | | | | | X | |
| B.4G | Vállalkozói jövedelem (Bruttó) | X | | X | X | | X | |
| B.5G | Elsődleges jövedelmek egyenlege (Bruttó) | X | | X | X | X | X | |
| B.6G | Rendelkezésre álló jövedelem (Bruttó) | X | | X | X | X | X | |
| B.7G | Korrigált rendelkezésre álló jövedelem (Bruttó) | X | | | | X | X | |
| B.8G | Megtakarítás (Bruttó) | X | | X | X | X | X | |
| B.9 | Nettó hitelnyújtás/Nettó hitelfelvétel egyenlege | X | | X | X | X | X | X |
| B.11 | Áruk és szolgáltatások külkereskedelmi mérlege | | | | | | | X |
| B.12 | Folyó külső egyenleg | | | | | | | X |

Felhasználások

S1

S1N

S11

S12

S13

S14_S15

S2

Teljes gazdaság

Teljes gazlaság, egyéb

Nem pénzügyi vállalatok

Pénzügyi vállalatok

Államháztartás

Háztartások és NPISH-k

Külföld

B.1G

Bruttó hozzáadott érték

X

X

X

X

X

X

B.1N

Nettó hozzáadott érték

X

X

X

X

X

X

B.2G

Működési eredmény (Bruttó)

X

X

X

X

X

B.3G

Vegyes jövedelem (Bruttó)

X

X

B.4G

Vállalkozói jövedelem (Bruttó)

X

X

X

X

B.5G

Elsődleges jövedelmek egyenlege (Bruttó)

X

X

X

X

X

B.6G

Rendelkezésre álló jövedelem (Bruttó)

X

X

X

X

X

B.7G

Korrigált rendelkezésre álló jövedelem (Bruttó)

X

X

X

B.8G

Megtakarítás (Bruttó)

X

X

X

X

X

B.9

Nettó hitelnyújtás/Nettó hitelfelvétel egyenlege

X

X

X

X

X

X

B.11

Áruk és szolgáltatások külkereskedelmi mérlege

X

B.12

Folyó külső egyenleg

X

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2003. december 17-én javaslatot nyújtott be a negyedéves, intézményi szektoronkénti nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) vonatkozóan az EK-Szerződés 285. cikke alapján. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2003. december 17-én javaslatot nyújtott be a negyedéves, intézményi szektoronkénti nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) vonatkozóan az EK-Szerződés 285. cikke alapján.

| 2. | Az Európai Központi Bank 2004. február 4-én adott véleményt (2). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Központi Bank 2004. február 4-én adott véleményt (2).

| 3. | Az Európai Parlament az első olvasat során, 2004. március 31-én adott véleményt (3). |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament az első olvasat során, 2004. március 31-én adott véleményt (3).

| 4. | A Bizottság nem nyújtott be módosított javaslatot. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság nem nyújtott be módosított javaslatot.

| 5. | A Tanács 2005. március 8-án az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2005. március 8-án az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉL

| 6. | E rendeletjavaslat célja, hogy meghatározza a tagállamok negyedéves, intézményi szektoronkénti európai számlák összeállításához való hozzájárulásának közös kereteit. |
| --- | --- |

6.

E rendeletjavaslat célja, hogy meghatározza a tagállamok negyedéves, intézményi szektoronkénti európai számlák összeállításához való hozzájárulásának közös kereteit.

III.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT

Preambulumbekezdések

| 7. | A Tanács módosította az (5) preambulumbekezdést az „amennyiben ezek az európai térségben rezidensek” kifejezés törlésével, hogy teljes egészében átemelje az Európai Parlament egyetlen módosítását. A preambulumbekezdést annak tisztázása érdekében változtatta meg, hogy a rendelet alkalmazási területe az „európai térség” helyett „értelemszerűen az Európai Uniót vagy az euro-övezetet” foglalja magában. |
| --- | --- |

7.

A Tanács módosította az (5) preambulumbekezdést az „amennyiben ezek az európai térségben rezidensek” kifejezés törlésével, hogy teljes egészében átemelje az Európai Parlament egyetlen módosítását. A preambulumbekezdést annak tisztázása érdekében változtatta meg, hogy a rendelet alkalmazási területe az „európai térség” helyett „értelemszerűen az Európai Uniót vagy az euro-övezetet” foglalja magában.

Cikkek

1. cikk (Cél)

| 8. | Az 1. cikket a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták, és az Európai Parlament nem javasolt módosításokat. |
| --- | --- |

8.

Az 1. cikket a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták, és az Európai Parlament nem javasolt módosításokat.

2. cikk (A negyedéves, intézményi szektoronkénti nem pénzügyi számlák továbbítása)

| 9. | Az (1) bekezdést a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták. |
| --- | --- |

9.

Az (1) bekezdést a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták.

| 10. | A Tanács a (2) bekezdést a következő mondattal egészítette ki: „Bármely ilyen döntést csak azt követően lehet elfogadni, hogy a Bizottság a 9. cikknek megfelelően jelentést tett az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról”. E módosítás révén a Tanács úgy rendelkezett, hogy a tranzakciók újabb bontására vonatkozó újabb adatokat nem továbbítják azt megelőzően, hogy az Európai Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (legfeljebb 5 éves időtartamon belül) e rendelet végrehajtásáról. |
| --- | --- |

10.

A Tanács a (2) bekezdést a következő mondattal egészítette ki: „Bármely ilyen döntést csak azt követően lehet elfogadni, hogy a Bizottság a 9. cikknek megfelelően jelentést tett az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról”. E módosítás révén a Tanács úgy rendelkezett, hogy a tranzakciók újabb bontására vonatkozó újabb adatokat nem továbbítják azt megelőzően, hogy az Európai Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (legfeljebb 5 éves időtartamon belül) e rendelet végrehajtásáról.

| 11. | A Tanács (3) a bekezdésbe a következő új mondatot illesztette be: „Az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves átmeneti időszak alatt az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat legkésőbb azon negyedév végét követő 95 naptári napon belül kell a Bizottsághoz eljuttatni, amelyre az adatok vonatkoznak”, egy hároméves átmeneti időszak biztosítása érdekében, amelyben a tagállamoknak az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat a Bizottság által kezdetben javasolt 90 nap helyett 95 napos határidővel kell eljuttatniuk a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

11.

A Tanács (3) a bekezdésbe a következő új mondatot illesztette be: „Az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves átmeneti időszak alatt az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat legkésőbb azon negyedév végét követő 95 naptári napon belül kell a Bizottsághoz eljuttatni, amelyre az adatok vonatkoznak”, egy hároméves átmeneti időszak biztosítása érdekében, amelyben a tagállamoknak az (1) bekezdésben említett negyedéves adatokat a Bizottság által kezdetben javasolt 90 nap helyett 95 napos határidővel kell eljuttatniuk a Bizottsághoz.

| 12. | A (4) bekezdést a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták. |
| --- | --- |

12.

A (4) bekezdést a Bizottság javaslata szerinti formájában elfogadták.

| 13. | A Tanács az (5) bekezdésben az „első negyedév”-et „harmadik negyedév”-re és a „2005. június 30.” időpontot „2006. január 3.”-ra módosította, és ezzel két negyedévvel későbbre helyezte azt az első időszakot, amelyre vonatkozóan a negyedéves adatokat első ízben továbbítani kell, valamint fél évvel későbbre halasztotta ezen adatok tagállamok általi továbbításának a határidejét. |
| --- | --- |

13.

A Tanács az (5) bekezdésben az „első negyedév”-et „harmadik negyedév”-re és a „2005. június 30.” időpontot „2006. január 3.”-ra módosította, és ezzel két negyedévvel későbbre helyezte azt az első időszakot, amelyre vonatkozóan a negyedéves adatokat első ízben továbbítani kell, valamint fél évvel későbbre halasztotta ezen adatok tagállamok általi továbbításának a határidejét.

3. cikk (Beszámolási kötelezettségek), 4. cikk (Fogalommeghatározások és szabványok), 5. cikk (Adatforrások és összeegyeztethetőségi követelmények), 6. cikk (Minőségi szabványok és jelentések), 7. cikk (Végrehajtási rendelkezések), 8. cikk (A bizottság), 9. cikk (Jelentés a végrehajtásról) és 10. cikk (Hatálybalépés)

| 14. | Ezeket a cikkeket a Bizottság javaslata szerinti formájukban elfogadták, és az Európai Parlament nem javasolta módosításukat. |
| --- | --- |

14.

Ezeket a cikkeket a Bizottság javaslata szerinti formájukban elfogadták, és az Európai Parlament nem javasolta módosításukat.

IV.   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁT NEM EMELT MÓDOSÍTÁSAI

| 15. | Az Európai Parlament által az első olvasat során javasolt egyetlen módosítást elfogadták. |
| --- | --- |

15.

Az Európai Parlament által az első olvasat során javasolt egyetlen módosítást elfogadták.

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 16. | A Tanács közös álláspontjában átemelte az Európai Parlament által javasolt módosítást. A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspontban beillesztett módosításai teljes mértékben összhangban vannak a rendelet célkitűzéseivel. A Bizottság elismerte a Tanács közös álláspontjának teljes egyensúlyát, és kielégítő kompromisszumos csomagként elfogadta azt. |
| --- | --- |

16.

A Tanács közös álláspontjában átemelte az Európai Parlament által javasolt módosítást. A Tanács úgy ítéli meg, hogy a közös álláspontban beillesztett módosításai teljes mértékben összhangban vannak a rendelet célkitűzéseivel. A Bizottság elismerte a Tanács közös álláspontjának teljes egyensúlyát, és kielégítő kompromisszumos csomagként elfogadta azt.

---

(1)  COM(2003) 0789 végleges.

(2)  HL C 42., 2004.2.18., 23. o.

(3)  HL L 103. E, 2004.4.29., 141. o.

---

| 14.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 144/24

---

22/2005/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2005. április 4-én elfogadva

az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról (ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek) szóló, ...-i .../2005/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából

(2005/C 144 E/04)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Szerződés 14. cikke egy olyan, belső határok nélküli térséget hoz létre, amelyben biztosított az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 14. cikke egy olyan, belső határok nélküli térséget hoz létre, amelyben biztosított az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgása.

| (2) | A belső piac fejlesztésének javítania kell az életminőséget, az egészség védelmét, valamint a fogyasztók biztonságát. Ez az irányelv megfelel annak a követelménynek, hogy valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során az egészség- és fogyasztóvédelem magas szintjét kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac fejlesztésének javítania kell az életminőséget, az egészség védelmét, valamint a fogyasztók biztonságát. Ez az irányelv megfelel annak a követelménynek, hogy valamennyi közösségi politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során az egészség- és fogyasztóvédelem magas szintjét kell biztosítani.

| (3) | Egyes ftalátok használatát meg kell tiltani a lágyított anyagból készült, vagy lágyított anyagból készült részeket tartalmazó játékszerekben és gyermekápolási cikkekben, mivel egyes ftalátok jelenléte kockázatot jelent, vagy potenciálisan kockázatot jelenthet a gyermekek egészségére. |
| --- | --- |

(3)

Egyes ftalátok használatát meg kell tiltani a lágyított anyagból készült, vagy lágyított anyagból készült részeket tartalmazó játékszerekben és gyermekápolási cikkekben, mivel egyes ftalátok jelenléte kockázatot jelent, vagy potenciálisan kockázatot jelenthet a gyermekek egészségére.

| (4) | A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) az ilyen ftalátok egészségügyi kockázataira vonatkozó véleményeket terjesztett elő. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) az ilyen ftalátok egészségügyi kockázataira vonatkozó véleményeket terjesztett elő.

| (5) | A háromévesnél fiatalabb gyermekek által szájba vételre szánt, egyes ftalátokat tartalmazó lágy PVC-ből készült játékszerekről és gyermekápolási cikkekről szóló, 1998. július 1-jei 98/485/EK bizottsági ajánlás (4) felkérte a tagállamokat, hogy a gyermekek egészsége magas szintű védelmének biztosítása érdekében hozzanak intézkedéseket e termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A háromévesnél fiatalabb gyermekek által szájba vételre szánt, egyes ftalátokat tartalmazó lágy PVC-ből készült játékszerekről és gyermekápolási cikkekről szóló, 1998. július 1-jei 98/485/EK bizottsági ajánlás (4) felkérte a tagállamokat, hogy a gyermekek egészsége magas szintű védelmének biztosítása érdekében hozzanak intézkedéseket e termékekre vonatkozóan.

| (6) | 1999 óta – az 1999/815/EK bizottsági határozatnak (5) az általános termékbiztonságról szóló, 1992. június 29-i 92/59/EGK tanácsi irányelv (6) keretében történő elfogadását követően – a háromévesnél fiatalabb gyermekek által szájba vételre szánt játékszerekben és gyermekápolási cikkekben hatféle ftalát használata európai uniós szintű ideiglenes tilalom alá tartozik. Ez a határozat rendszeresen megújításra kerül. |
| --- | --- |

(6)

1999 óta – az 1999/815/EK bizottsági határozatnak (5) az általános termékbiztonságról szóló, 1992. június 29-i 92/59/EGK tanácsi irányelv (6) keretében történő elfogadását követően – a háromévesnél fiatalabb gyermekek által szájba vételre szánt játékszerekben és gyermekápolási cikkekben hatféle ftalát használata európai uniós szintű ideiglenes tilalom alá tartozik. Ez a határozat rendszeresen megújításra kerül.

| (7) | A játékszerek és gyermekápolási cikkek forgalomba hozatalának a ftaláttartalom miatti, a tagállamok által már elfogadott korlátozásai közvetlenül érintik a belső piac kialakulását és működését. Ezért szükséges a tagállami jogszabályok közelítése ezen a területen, és –következésképpen – a 76/769/EGK tanácsi irányelv (7) I. mellékletének módosítása. |
| --- | --- |

(7)

A játékszerek és gyermekápolási cikkek forgalomba hozatalának a ftaláttartalom miatti, a tagállamok által már elfogadott korlátozásai közvetlenül érintik a belső piac kialakulását és működését. Ezért szükséges a tagállami jogszabályok közelítése ezen a területen, és –következésképpen – a 76/769/EGK tanácsi irányelv (7) I. mellékletének módosítása.

| (8) | Az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor a tudományos értékelés nem teszi lehetővé, hogy az egészség – különösen a gyermekek egészsége – magas szintű védelmének biztosítása érdekében a kockázat kellő biztonsággal meghatározható legyen. |
| --- | --- |

(8)

Az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor a tudományos értékelés nem teszi lehetővé, hogy az egészség – különösen a gyermekek egészsége – magas szintű védelmének biztosítása érdekében a kockázat kellő biztonsággal meghatározható legyen.

| (9) | A fejlődő szervezetű gyermekekre különösen veszélyesek a reprotoxikus anyagok. Ezért a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell a gyermekek kitételét az ilyen anyagokat kibocsátó, ténylegesen elkerülhető forrásoknak, különösen az olyan cikkeknek, amelyeket a gyermekek a szájukba vesznek. |
| --- | --- |

(9)

A fejlődő szervezetű gyermekekre különösen veszélyesek a reprotoxikus anyagok. Ezért a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell a gyermekek kitételét az ilyen anyagokat kibocsátó, ténylegesen elkerülhető forrásoknak, különösen az olyan cikkeknek, amelyeket a gyermekek a szájukba vesznek.

| (10) | A kockázatértékelés során és/vagy a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (8) keretében a DEHP-t, a DBP-t és és a BBP-t reprotoxikus anyagokként azonosították, és ezért a reprotoxikus 2. kategóriába sorolták őket. |
| --- | --- |

(10)

A kockázatértékelés során és/vagy a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (8) keretében a DEHP-t, a DBP-t és és a BBP-t reprotoxikus anyagokként azonosították, és ezért a reprotoxikus 2. kategóriába sorolták őket.

| (11) | A DINP-vel, DIDP-vel és DNOP-vel kapcsolatos tudományos ismeretek jelenleg vagy hiányosak vagy ellentmondásosak, ezzel együtt nem lehet kizárni, hogy lehetséges kockázatot jelentenek abban az esetben, ha azokat játékszerekben vagy gyermekápolási cikkekben használják, amelyeket természetüknél fogva gyermekek számára állítanak elő. |
| --- | --- |

(11)

A DINP-vel, DIDP-vel és DNOP-vel kapcsolatos tudományos ismeretek jelenleg vagy hiányosak vagy ellentmondásosak, ezzel együtt nem lehet kizárni, hogy lehetséges kockázatot jelentenek abban az esetben, ha azokat játékszerekben vagy gyermekápolási cikkekben használják, amelyeket természetüknél fogva gyermekek számára állítanak elő.

| (12) | Az ilyen ftalátoknak való kitettség – úgymint a tárgyak szájban tartásának időtartama vagy az egyéb forrásokból származó kibocsátásnak való kitettség – értékelésében tapasztalható bizonytalanságok miatt figyelembe kell venni elővigyázatossági megfontolásokat is. Ezért korlátozásokat kell bevezetni a ftalátoknak a játékszerekben és a gyermekápolási cikkekben való használata, illetve az ilyen cikkek forgalmazása tekintetében. Ugyanakkor arányossági okokból a DINP-re, DIDP-re és DNOP-re vonatkozó korlátozásoknak a DEHP-re, DBP-re és BBP-re vonatkozó korlátozásoknál kevésbé szigorúnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(12)

Az ilyen ftalátoknak való kitettség – úgymint a tárgyak szájban tartásának időtartama vagy az egyéb forrásokból származó kibocsátásnak való kitettség – értékelésében tapasztalható bizonytalanságok miatt figyelembe kell venni elővigyázatossági megfontolásokat is. Ezért korlátozásokat kell bevezetni a ftalátoknak a játékszerekben és a gyermekápolási cikkekben való használata, illetve az ilyen cikkek forgalmazása tekintetében. Ugyanakkor arányossági okokból a DINP-re, DIDP-re és DNOP-re vonatkozó korlátozásoknak a DEHP-re, DBP-re és BBP-re vonatkozó korlátozásoknál kevésbé szigorúnak kell lenniük.

| (13) | Az elővigyázatosság elvéről szóló bizottsági közleménynek megfelelően az ezen az elven alapuló intézkedéseket az új tudományos ismeretek fényében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Az elővigyázatosság elvéről szóló bizottsági közleménynek megfelelően az ezen az elven alapuló intézkedéseket az új tudományos ismeretek fényében felül kell vizsgálni.

| (14) | A Bizottság a játékszerek és gyermekápolási cikkek piacának felügyeletéért és a végrehajtásért felelős tagállami hatóságokkal együttműködve, valamint az érintett gyártói és importőri szervezetekkel konzultálva felügyeli a ftalátok, illetve egyéb lágyító anyagok használatát a játékszerekben és gyermekápolási cikkekben. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a játékszerek és gyermekápolási cikkek piacának felügyeletéért és a végrehajtásért felelős tagállami hatóságokkal együttműködve, valamint az érintett gyártói és importőri szervezetekkel konzultálva felügyeli a ftalátok, illetve egyéb lágyító anyagok használatát a játékszerekben és gyermekápolási cikkekben.

| (15) | A 76/769/EGK irányelv alkalmazásának céljára meg kell határozni a „gyermekápolási cikk” fogalmát. |
| --- | --- |

(15)

A 76/769/EGK irányelv alkalmazásának céljára meg kell határozni a „gyermekápolási cikk” fogalmát.

| (16) | A jobb jogszabályalkotásról szóló intézményközi megállapodás (9) (34) bekezdésével összhangban a Tanácsnak ösztönöznie kell a tagállamokat arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(16)

A jobb jogszabályalkotásról szóló intézményközi megállapodás (9) (34) bekezdésével összhangban a Tanácsnak ösztönöznie kell a tagállamokat arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (17) | A létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (10) alapján végzett kockázatértékelés befejeztével a Bizottság felülvizsgálja a 76/769/EGK irányelv mellékletében felsorolt ftalátok egyéb termékekben való használatát. |
| --- | --- |

(17)

A létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (10) alapján végzett kockázatértékelés befejeztével a Bizottság felülvizsgálja a 76/769/EGK irányelv mellékletében felsorolt ftalátok egyéb termékekben való használatát.

| (18) | Ez az irányelv a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvben (11) és az azon alapuló egyedi irányelvekben – különösen a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 1990. június 28-i 90/394/EGK tanácsi irányelvben (12) és a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvben (13) – megfogalmazott, a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó közösségi jogszabályok sérelme nélkül alkalmazandó, |
| --- | --- |

(18)

Ez az irányelv a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvben (11) és az azon alapuló egyedi irányelvekben – különösen a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 1990. június 28-i 90/394/EGK tanácsi irányelvben (12) és a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvben (13) – megfogalmazott, a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó közösségi jogszabályok sérelme nélkül alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/769/EGK irányelv a következőknek megfelelően módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:






  „c) | »gyermekápolási cikk«: olyan termék, amelyet arra szántak, hogy elősegítse a gyermekek alvását, pihenését, etetését, vagy az a gyermekeknek szopogatásra szolgál.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„c)

»gyermekápolási cikk«: olyan termék, amelyet arra szántak, hogy elősegítse a gyermekek alvását, pihenését, etetését, vagy az a gyermekeknek szopogatásra szolgál.”

| 2. | Az I. melléklet az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Legkésőbb ...-ig (14) a Bizottság az ezen irányelv mellékletében szereplő anyagokkal és az azokat helyettesítő anyagokkal kapcsolatos új, tudományos ismeretek fényében felülvizsgálja az ezen irányelvvel módosított 76/769/EGK irányelvben meghatározott intézkedéseket, és indokolt esetben ennek megfelelően módosítja azokat.

3. cikk

(1)   Legkésőbb ...-ig (15) a tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket ...-tól (16) kezdik alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL L 116. E, 2000.4.26., 14. o.

1

(2)  HL C 117., 2000.4.26., 59. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2000. július 6-i véleménye (HL C 121., 2001.4.24., 410. o.), a Tanács 2005. április 4-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 217., 1998.8.5., 35. o.

4

(5)  HL L 315., 1999.12.9., 46. o. A legutóbb a 2004/781/EK határozattal (HL L 344., 2004.11.20., 35. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 228., 1992.8.11., 24. o. A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.) hatályon kívül helyezett irányelv.

6

(7)  HL L 262., 1976.9.27., 201. o. A legutóbb a 2004/98/EK bizottsági irányelvvel (HL L 305., 2004.10.1., 63. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2004/73/EK bizottsági irányelvvel (HL L 152., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

9

(10)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

11

(12)  HL L 196., 1990.7.26., 1. o. A 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 158., 2004.4.30., 50. o.) hatályon kívül helyezett irányelv.

12

(13)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o.

13

(14)  Ezen irányelv hatálybalépését követő négy évvel.

14

(15)  Ezen irányelv hatálybalépését követő hat hónappal.

15

(16)  Ezen irányelv hatálybalépését követő tizenkét hónappal.

16

---

MELLÉKLET

A 76/769/EGK irányelv I. melléklete a következő pontokkal egészül ki:

| „(XX.) | A következő ftalátok (vagy más, az anyagot jelző CAS- és EINECS-szám):
  di-(2-etilhexil)-ftalát (DEHP)
  CAS-szám: 117-81-7
  Einecs-szám: 204-211-0
  dibutil-ftalát (DBP)
  CAS-szám: 84-74-2
  Einecs-szám: 201-557-4
  benzil-butil-ftalát (BBP)
  CAS-szám: 85-68-7
  Einecs-szám: 201-622-7 |
| --- | --- |

„(XX.)

A következő ftalátok (vagy más, az anyagot jelző CAS- és EINECS-szám):

di-(2-etilhexil)-ftalát (DEHP)

CAS-szám: 117-81-7

Einecs-szám: 204-211-0

dibutil-ftalát (DBP)

CAS-szám: 84-74-2

Einecs-szám: 201-557-4

benzil-butil-ftalát (BBP)

CAS-szám: 85-68-7

Einecs-szám: 201-622-7

Nem használható anyagként vagy készítmények összetevőjeként, a lágyított anyag 0,1 tömegszázalékánál nagyobb koncentrációval játékokban és gyermekápolási cikkekben.

A fent említett határértéknél magasabb koncentrációban ilyen ftalátokat tartalmazó játékszerek vagy gyermekápolási cikkek nem hozhatók forgalomba.

| (XXa.) | A következő ftalátok (vagy más, az anyagot jelző CAS- és EINECS-szám):
  diizononil-ftalát (DINP)
  CAS-szám: 28553-12-0 és 68515-48-0
  Einecs-szám: 249-079-5 és 271-090-9
  diizodecil-ftalát (DIDP)
  CAS-szám: 26761-40-0 és 68515-49-1
  Einecs-szám: 247-977-1 és 271-091-4
  di-n-oktil-ftalát (DNOP)
  CAS-szám: 117-84-0
  Einecs-szám: 204-214-7 |
| --- | --- |

(XXa.)

A következő ftalátok (vagy más, az anyagot jelző CAS- és EINECS-szám):

diizononil-ftalát (DINP)

CAS-szám: 28553-12-0 és 68515-48-0

Einecs-szám: 249-079-5 és 271-090-9

diizodecil-ftalát (DIDP)

CAS-szám: 26761-40-0 és 68515-49-1

Einecs-szám: 247-977-1 és 271-091-4

di-n-oktil-ftalát (DNOP)

CAS-szám: 117-84-0

Einecs-szám: 204-214-7

Nem használható anyagként vagy készítmények összetevőjeként, a lágyított anyag 0,1 tömegszázalékánál nagyobb koncentrációval az olyan játékszerekben és gyermekápolási cikkekben, amelyeket a háromévesnél fiatalabb gyermekeknek szánnak, és a gyermekek szájba vehetik.

A fent említett határértéknél magasabb koncentrációban ilyen ftalátokat tartalmazó játékok vagy gyermekápolási cikkek nem hozhatók forgalomba.”

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 1999. november 24-én benyújtotta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a 76/769/EK irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról szóló javaslatát (1), az EK-Szerződés 95. cikke alapján.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2000. február 15-én véleményt (2) adott a javaslatról.

Az Európai Parlament 2000. július 6-án befejezte az első olvasatot, és javaslatról véleményt (3) adott.

A Tanács 2005. április 4-én elfogadta az 5467/05. dokumentumban meghatározottak szerinti közös álláspontját.

II.   TÁRGY

Az irányelvtervezet a ftalátokat tartalmazó játékszerek és gyermekápolási cikkek forgalomba hozatalára és használatára vonatkozik. A tervezet eredeti változata hat különböző ftalát betiltását irányozta elő az olyan, PVC-t tartalmazó játékszerekben és gyermekápolási cikkekben, amelyeket arra szántak, hogy a háromévesnél fiatalabb gyermekek a szájukba vegyék őket.

Az Európai Parlament az első olvasat során állásfoglalást fogadott el a ftalátokról és a játékszerek biztonságáról, amelyben javasolt néhány módosítást a Bizottság javaslatára vonatkozóan. A főbb módosítások a következők:

| — | Az olyan, ftalátokat tartalmazó játékszerek esetében, amelyeket három és hat év közötti gyermekeknek szántak, de az ennél fiatalabb gyermekek a szájukba vehetik őket, figyelmeztetést kell feltüntetni a csomagoláson és magán a játékszeren is. |
| --- | --- |

—

Az olyan, ftalátokat tartalmazó játékszerek esetében, amelyeket három és hat év közötti gyermekeknek szántak, de az ennél fiatalabb gyermekek a szájukba vehetik őket, figyelmeztetést kell feltüntetni a csomagoláson és magán a játékszeren is.

| — | A tilalomnak vonatkoznia kell valamennyi ftalátra, nem csak arra a hatra, amely a Bizottság javaslatában szerepel. |
| --- | --- |

—

A tilalomnak vonatkoznia kell valamennyi ftalátra, nem csak arra a hatra, amely a Bizottság javaslatában szerepel.

| — | A tilalmat valamennyi játékszerre ki kell terjeszteni, nem csupán a háromévesnél fiatalabb gyermekeknek szánt játékszerekre, és nem csupán azokra a játékszerekre, amelyeket arra terveztek, hogy a gyermek a szájába vegye azokat. Azokban a játékszerekben, amelyeket a gyermek a szájába vehet, a koncentráció nem haladhatja meg a 0,1 %-ot, ellentétben a Bizottság javaslatában tervezett 1 %-kal. |
| --- | --- |

—

A tilalmat valamennyi játékszerre ki kell terjeszteni, nem csupán a háromévesnél fiatalabb gyermekeknek szánt játékszerekre, és nem csupán azokra a játékszerekre, amelyeket arra terveztek, hogy a gyermek a szájába vegye azokat. Azokban a játékszerekben, amelyeket a gyermek a szájába vehet, a koncentráció nem haladhatja meg a 0,1 %-ot, ellentétben a Bizottság javaslatában tervezett 1 %-kal.

| — | Nem adhatók illatanyagok az olyan, ftalátokat tartalmazó játékszerekhez, amelyeket a gyermek a szájába vehet. |
| --- | --- |

—

Nem adhatók illatanyagok az olyan, ftalátokat tartalmazó játékszerekhez, amelyeket a gyermek a szájába vehet.

2000. május 25-én a Tanács megvizsgálta a dokumentumot, de a közös álláspontra vonatkozóan nem tudott megállapodásra jutni.

Időközben hozzáférhetővé váltak az új kockázatértékelések eredményei, és kívánatosnak tűnt, hogy az eredeti rendelkezések közül néhányat megerősítsenek, összhangban az Európai Parlament következtetéseivel. 2004. szeptember 24-én a Tanácsban egyhangú politikai megállapodás született a 76/769/EGK irányelv huszonkettedik alkalommal történő módosításáról szóló irányelvnek a 12469/04 dokumentum I. melléklete szerinti tervezetéről.

III.   AZ 5467/05. DOKUMENTUMBAN MEGHATÁROZOTTAK SZERINTI KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános

Noha a közös álláspont nem tartalmazza az Európai Parlament valamennyi módosítását, jelentős mértékben kiterjeszti a tilalom hatályát, azáltal, hogy a címkézést teljes körű tilalommal váltja fel, továbbá gondoskodik a jogbiztonságról azáltal, hogy egyértelműen meghatározza a tilalom hatálya alá tartozó árucikkeket (az irányelv kiegészült egy, a gyermekápolási cikkekre vonatkozó meghatározással, amely azonos a játékszer-irányelvben (4) szereplő meghatározással.)

Az 1., 3., 4., 6. és 8. módosítást elvileg elfogadták, bár újraszövegezték.

A 18., 2., 5., 11., 24., 7., 17/rev., 16. és 19. módosítást nem minősítették elfogadhatónak.

2.   A közös álláspontnak a Bizottság javaslatához képest új elemei

A (3), (4) és (7) preambulumbekezdésben kisebb, leginkább jogi természetű szövegezési változtatásokat végeztek. A szöveg új, (6) és (9)–(15) preambulumbekezdéssel egészült ki, egyrészt annak jelzése céljából, hogy a tilalom ideiglenesen már hatályban van, másrészt a betiltandó ftalátok, az elővigyázatossági elv és a kockázatértékelési folyamatok közötti kapcsolat tisztázása érdekében.

A „gyermekápolási cikk” meghatározását az új 1. cikk (1) bekezdésébe illesztették be.

A 2. cikket újraszövegezték, a Bizottság azon kötelezettségének beillesztése érdekében, hogy ezen intézkedéseket a hatálybalépésüktől számított négy éven belül vizsgálja felül.

A 3. cikket újraszövegezték, hogy megfeleljen a jogszabályok szövegezésére vonatkozó iránymutatásoknak, és hogy kiegészítsék a tagállamok azon kötelezettségével, hogy a nemzeti jogukba való átültetéssel kapcsolatos intézkedésekről értesítsék a Bizottságot.

A mellékletben tisztázták a tilalom hatályát, úgy, hogy a DEHP, a DBP és a BBP esetében kiterjesztették valamennyi játékszerre és gyermekápolási szerre; a DINP, DIDP és a DNOP esetében a tilalom azon játékszerekre és gyermekápolási cikkekre vonatkozik, amelyeket háromévesnél fiatalabb gyermekeknek szánnak, és a gyermek a szájába veheti azokat. Mindkét esetben tisztázták, hogy a 0,1 tömegszázalékos koncentrációs határ a lágyító anyag tömegére vonatkozik, annak érdekében, hogy olyan cikkek esetében, amelyek tartalmaznak lágyító anyagot és egyéb összetevőket is, a koncentrációs határ továbbra is csak a lágyító anyagra vonatkozzon teljes egészében.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

A Tanács, közös álláspontja révén, abban az irányban kíván haladni, mint az Európai Parlament, a tilalom hatályát – a címkézés teljes tilalommal való felváltása által – jelentősen kiterjesztve. A Tanács úgy véli, hogy ez jelentős mértékben elő fogja segíteni az állandó tilalom elfogadását, amelyet folyamatosan felülvizsgálnak majd, és amely még szélesebb körű tilalomhoz vezethet, amennyiben a hatálybalépését követően olyan új tudományos eredmények jelennek meg, amelyek ezt igazolják.

---

(1)  HL C 116. E., 2004.4.26., 14. o.

(2)  HL C 117., 2000.4.26., 17. o.

(3)  HL C 121., 2001.4.24., 410. o.

(4)  1999/815/EK bizottsági határozat (HL L 315., 1999.12.9., 46. o.).

---