----

----

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

414-ojoje plenarinė sesija, 2005 m. vasario 9 d.-10 d.

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl XXXIII-ojo pranešimo dėl konkurencijos politikos — 2003 m.

SEK(2004) 658 galutinis

(2005/C 221/01)

2004 m. birželio 4 d. Europos Komisija pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnį nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl XXXIII-ojo pranešimo dėl konkurencijos politikos — 2003 m.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbą šiuo klausimu, 2005 m. sausio 11 d. patvirtino savo nuomonę. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas patvirtino toliau pateiktą nuomonę 75 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Antimonopolinių taisyklių taikymas — Sutarties 81 ir 82 straipsniai

3.   Konkurencijos politikos raida sektoriuose

4.   Susijungimų kontrolės sistemos reforma

5.   Tarptautinis bendradarbiavimas

6.   Valstybės pagalba

7.   Bendrasis įvertinimas

7.2   Santykis tarp konkurencijos politikos ir ekonominio augimo politikos

7.3   Valstybės pagalba ir visuotinės svarbos paslaugos

7.4   Laisvosios profesijos

7.5   Informacijos gausa ir konkurencijos teisė

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir soacialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)2004 03 30 OL C 80.

(2)2004 04 30 OL C 117.

(3)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas 139/2004

(4)OL C 157, 2005 6 28.

(5)  CESE 949/2004

(6)  2004 m. vasario 9 d. KOM(2004) 83

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinio geležinkelio keleivių teisių ir pareigų

COM(2004) 143 galutinis — 2004/0049 (COD)

(2005/C 221/02)

Pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 71 straipsnį, 2004 m. balandžio 28 d. Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinio geležinkelio keleivių teisių ir pareigų

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino nuomonę 2005 m. sausio 17 d. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 414-osios plenarinės sesijos metu (2005 m. vasario 9 d. posėdyje) 119 nariams balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 4 nariams susilaikius priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymas

2.1   Atsakomybė ir kompensacija

2.2   Informacijos pateikimas ir bilietų pardavimas

2.3   Asmenys su judėjimo sutrikimais

2.4   Paslaugos kokybės standartai ir skundų procedūros

3.   Pasiūlymo įvertinimas

3.1   Pagrindiniai pastebėjimai

3.2   Apimtis

3.3   Atsakomybė ir kompensacija

3.4   Pagalba asmenims, turintiems judėjimo sutrikimų, ir kitiems keleiviams

3.5   Informacija keleiviams ir apie bilietus

3.6   Reglamento poveikis darbuotojams

4.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 2001/12/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(2)  Direktyva 2001/13/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 26 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(3)  Direktyva 2001/14/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 29 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(4)  Direktyva 2004/51/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 164 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(5)  Direktyva 2004/49/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 44 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(6)  Directive 2004/881/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(7)  Direktyva 2004/50/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 114 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 04, p. 131.

(8)2003 03 14 OL C 61, p. 131.

(9)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, 2004 m. vasario 11 d., nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos taisykles keleiviams, jei jiems neleista skristi arba jų skrydis panaikintas ar ilgam atidėtas, ir panaikinantis reglamentą (EEB) Nr. 295/91.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kompensacijų už krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų sutartinių kokybės reikalavimų nesilaikymą

KOM(2004) 144 galutinis — 2004/0050 (COD)

(2005/C 221/03)

2004 m. balandžio 28 d. Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 71 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą pateikti nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl kompensacijų už krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų sutartinių kokybės reikalavimų nesilaikymą

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriui, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, priėmė savo nuomonę 2005 m. sausio 17 d. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Savo 414-oje plenarinėje sesijoje (... d. posėdis) Komitetas 130 nariams balsavus „už“ ir 2 nariams susilaikius patvirtino tokią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Pastabos dėl Komisijos pasiūlymo

4.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 2001/12/EB – OL L 75 2001 3 15, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 209 1999 7 22, p. 22

(2)  Direktyva 2001/13/EB – OL L 75 2001 3 15, p. 26 – EESRK nuomonė – OL C 209 1999 7 22, p. 22

(3)  Direktyva 2001/14/EB – OL L 75 2001 3 15, p. 29 – EESRK nuomonė – OL C 209 1999 7 22, p. 22

(4)  Direktyva 2004/51/EB – OL L 164 2004 4 30, p. 164 – EESRK nuomonė – OL C 61 2003 3 14, p. 131

(5)  Direktyva 2004/49/EB – OL L 164 2004 4 30, p. 44 – EESRK nuomonė – OL C 61 2003 3 14, p. 131

(6)  Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 – OL L 164 2004 4 30, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 61 2003 3 14, p. 131

(7)  Direktyva 2004/50/EB – OL L 164 2004 4 30, p. 114 – EESRK nuomonė – OL C 61 2003 3 14, p. 131

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Baltoji knyga dėl visuotinės svarbos paslaugų“

KOM(2004) 374 galutinis

(2005/C 221/04)

2004 m. gegužės 13 d. Komisija, laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnio, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Baltoji knyga dėl visuotinės svarbos paslaugų“.

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už komiteto parengiamųjų darbų šioje srityje atlikimą, priėmė nuomonę 2005 m. sausio 17 d. (pranešėjas — p. Hencks, antrasis pranešėjas — p. Hernández Bataller).

414-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdyje) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas patvirtino šią nuomonę 131 nariui balsavus „už“, 5 „prieš“ ir 2 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Baltoji knyga dėl visuotinės svarbos paslaugų

2.4   Komisija požiūrį pagrindžia devyniais principais:

2.5   Remiantis šiais principais, Baltojoje knygoje siūlomos aštuonios naujos kryptys:

3.   Bendrosios pastabos

4.   Konkrečios pastabos

5.   Išvados

2005 m., vasario 9 d., Briuselis.

Europos ekonomikos ir soacialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK nuomonė dėl „Visuotinės svarbos paslaugų“, OL C 241, 2002 10 7, ir dėl „Žaliosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų“, OL C 80, 2004 3 30.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Geoterminės energijos — žemės gelmių šilumos — naudojimo

(2005/C 221/05)

2004 m. liepos 1 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę dėl: „Geoterminės energijos — žemės gelmių šilumos — naudojimo“.

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, savo nuomonę priėmė 2005 m. sausio 17 d. Pranešėjas — p. WOLF.

Savo 414-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 132 nariams balsavus „už“ ir 2 — „prieš“ priėmė šią nuomonę:

Ši nuomonė papildo ankstesnes Komiteto nuomones dėl energetikos ir tyrinėjimų politikos. Joje nagrinėjamas geotermijos (žemės gelmių šilumos) kaip energijos šaltinio, kuris savo išteklių apimtimi atitinka tvarumo kriterijų ir kurį naudojant į aplinką neišmetamas klimatui kenksmingas CO2 bei kuris yra laikomas atsinaujinančiu energijos šaltiniu, vystymas ir naudojimas. Trumpai apžvelgiamas ir įvertinamas geotermijos vystymas ir naudojimas, galimas potencialas ir su įvedimu į rinką susijusios problemos. Tai vyksta globalinio energetikos klausimo nagrinėjimo kontekste.

Turinys:

1.   Energetika

2.   Geotermija (žemės šiluma)

3.   Dabartinė situacija

4.   Geotermijos raida ateityje ir rekomendacijos

5.   Santrauka

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Energija nėra suvartojama, bet tik pasikeičia jos forma ir tada ji panaudojama. Tai vyksta pasikeitimo procesų metu, pavyzdžiui, anglių sudeginimas, vėjo energijos pakeitimas elektra arba branduolio dalijimasis (energijos gavimas; E = mc2). Be to, taip pat yra nurodomas „energijos tiekimas“, „energijos gavyba“ arba „energijos suvartojimas“.

(2)  Naujų energijos medžiagų (nešėjų) rėmimas: Veiksmų galimybės ir finansavimo instrumentai, Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl jėgainių šilumos panaudojimo remiantis naudingos šilumos poreikiu vidaus energetikos rinkoje, Projektas pasiūlymui Tarybos direktyvai (Euratom) dėl pagrindinių įsipareigojimų ir bendrųjų principų nustatymo branduolinės technikos įrenginių sityje ir Projektas pasiūlymui Tarybos direktyvai (Euratom) dėl sudegusių kuro elementų ir radioaktyviųjų atliekų šalinimo, Branduolinės energijos reikšmė elektros gamybai, Branduolių sintezės energija.

(3)  Deginimą ateityje vis labiau riboti ne vien tik dėl išteklių mažėjimo, bet ir dėl reikalavimo mažinti CO2 išmetimą į aplinką mažinimo (pagal Kyoto reikalavimus!).

(4)  Pirmieji viso problematikos ženklai buvo ligšiolinės naftos krizės (pvz., 1973 ir 1979 metais), dabartinis naftos kainų pakilimas, o taip pat įtampa, susidaranti dėl prieštaros tarp ekonomikos ir ekologijos sričių, išduodant emisijos sertifikatus.

(5)  Žr. taip pat 2.2.1.2 ir 2.2.2.2 punktus.

(6)  Ateityje, pvz.: CO2.

(7)  Termodinamikoje „entalpija“ - tai vidinės energijos suma plius plėtimosi energija (plėtimosi darbas).

(8)  Žr. taip pat 2.2.1.1 punktą uždarasis „žemės šilumos zondas“ ir 2.2.1.2 punktą „žemės šilumos siurblys“.

(9)  Žr. 2.2.2.2 punktą apie turbinų ciklą.

(10)  Žr. „Naujų energinių medžiagų rėmimas: veiksmų galimybės ir finansavimo instrumentai“

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programos parengimo darbui ir veikimo etapų įgyvendinimo

KOM(2004) 477 galutinis — 2004/0156 (COD)

(2005/C 221/06)

Remiantis Europos Bendrijos steigimo sutarties 156 straipsniu, 2004 m. lapkričio 16 d. Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programos parengimo darbui ir veikimo etapų įgyvendinimo

Transporto, energetikos, infrastruktūrų ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino nuomonę 2005 m. sausio 17 d. Pranešėjas — p. Rannocchiari.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2005 m. vasario 8-9 d. vykusios 414- osios plenarinės sesijos metu (9 d. posėdis), 134 nariams balsavus „už“ ir 3 nariams susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Dabartinė padėtis ir numatoma veiksmų eiga

3.   Europos Komisijos pasiūlymas

4.   Bendros pastabos

5.   Konkrečios pastabos

6.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nuomonė OL C 311, 2001 11 17, 19 psl.

(2)  Bendra įmonė „Galileo“ buvo įkurta remiantis EB sutarties 171 str. Tarybos reglamentu EB 876/2002, 2002 m. gegužės 21 d. Ji užtikrina GALILEO programos administravimą kūrimo etape ir nustato įrengimo ir veikimo etapų valdymą. Centrinė būstinė yra Briuselyje. Nariai steigėjai – Europos Bendrija, atstovaujama Komisijos, ir Europos kosmoso agentūra (EKA).

(3)OL C 48 2002 02 21, p. 42

(4)  Nuomonė CESE dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai – Pažangos ataskaita apie GALILEO mokslinių tyrimų programą 2004 m. pradžioje. Pranešėjas m. Buffetaut – OL C 302, 2004 12 07

(5)  Tarybos reglamentas dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų įsteigimo (OL L 246 2004 m. liepos 20 d.)

(6)  Žr. OL L 246, 2004 07 20

(7)  JAV GPS: Jungtinių Valstijų Pasaulinė vietos nustatymo sistema, valdoma kariškių.

(8)  GLONASS: Pasaulinė navigacijos palydovų sistema.

(9)  EGNOS: Europos geostacionarinės navigacijos padengties tarnyba. Sistema, kurios pagrindas yra GPS signalo korekcija naudojant antžemines stotis ir geostacionarių stočių tinklą. Buvo paleista 1996 m. ir veikė kaip GALILEO pirmtakas. EGNOS bus integruota į GALILEO pagal bendros koncesijos schemos sąlygas.

(10)  Žr. koncesiją, skirtą GALILEO programos parengimo darbo ir veikimo etapams 2003/S 200-179789, paskelbta 2003 m. spalio 17 d.

(11)  EURELY: konsorciumą įsteigė ALCATEL, FINMECCANICA ir VINCI

(12)  INAVSAT: įsteigė EADS, Space, Inmarsat Ventures ir Thales grupė.

(13)  KOM(2004) 636 galutinis, 2004 m. spalio 6 d.

(14)  INT: intelektinės nuosavybės teisės.

(15)  COSPAS (Rusiškas trumpinys „Kosmičeskaja sistema poiska avariynich sudov“, arba Palydovinė avarinių laivų paieškos sistema -SARSAT: paieškos ir gelbėjimo palydovinis sekimas: tarptautinė humanitarinių tikslų siekianti palydovinė paieškos ir gelbėjimo sistema. Nuo 1982 iki 2003 m. sistema padėjo išgelbėti daugiau kaip 15 000 žmonių visame pasaulyje.

(16)  Žr. Nuomonė CESE dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl bendros veiklos Galileo, 3.5 punktas – OL C 48, 2002 02 21

(17)  KOM(2004) 693 2004 10 25, Komisijos komunikatas, kuris rekomenduoja įsteigti agentūrą 2005 m., ir siūlo, kad jai būtų patikėta fizinių asmenų apsauga asmens duomenų apdorojimo atžvilgiu.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, sukuriančią Bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE)

KOM (2004) 516 galutinis -2004/0175 (COD)

(2005/C 221/07)

2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialiniu komitetu dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, sukuriančią Bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE)

Specializuotas skyrius „Žemės ūkis, kaimo plėtra ir aplinkosauga“, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. sausio 13 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Retureau).

Savo 414-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d., (vasario 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 140 narių balsavus „už“ ir 2 nariams susilaikius priėmė šią nuomonę.

1.   Komiteto nuomonės santrauka

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Bendros pastabos

4.   Konkrečios pastabos

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Potvynių rizikos valdymas — potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių ir jų pasekmių sušvelninimas

KOM(2004) 472 galutinis

(2005/C 221/08)

2004 m. liepos 12 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui — Potvynių rizikos valdymas — potvynių prevencija, apsauga nuo potvynių ir jų pasekmių sušvelninimas

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. sausio 13 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja buvo p. Sanchez Miguel.

Savo 414-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 9 d.posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 132 nariams balsavus „už“, 0 „prieš“, ir 2 susilaikius priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymo esmė

3.   Bendros pastabos

4.   Konkretūs komentarai

5.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL L 327, 2000 12 22, p 72.

(2)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl požeminių šaltinių vandens apsaugos nuo taršos (KOM(2003)550 galutinis) – OL C 112, 2004 m. balandžio 30 d., p. 40 – 43.

(3)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, nustatantis prioritetinių medžiagų sąrašą vandens politikos srityje KOM(2000) 47 galutinis; Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Kainodaros politika stiprinant vandens išteklių tvarumą“, KOM(2000) 477 galutinis; Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Siekiant strategijos, skirtos apsaugoti ir tausoti jūrinę aplinką“, KOM(2002) 539 galutinis.

(4)  KOM(2004) 472 galutinis.

(5)  Įdomų pavyzdį pateikė Vengrijos aplinkosaugos ir vandenų valdymo departamento atstovas Sandor Toth EESRK „Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos“ skyriuje dėl ilgalaikės potvynių valdymo ir regioninės plėtros Tisos slėnyje programos.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo

KOM(2004) 489 galutinis — 2004/0164 (CNS)

(2005/C 221/09)

2004 m. spalio 29 d. Taryba, vadovaudamasi EB sutarties 37 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo

Žemės ūkio, kaimo vystymo ir aplinkos apsaugos skyrius, kuriam pavestas parengiamasis darbas, savo nuomonę pareiškė 2005 m. sausio 13 d. Pranešėjas p. KIENLE.

Komitetas savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdyje) 133 nariams balsavus „už“ ir 6 — susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2005 m. sausio 1 d. iš esmės buvo pradėtas žemės ūkio reformos įgyvendinimas. Šios reformos esmė — atsietas materialinis skatinimas bei didesnis dėmesys kaimo vietovių vystymui. Finansinį bendrosios žemės ūkio politikos pagrindą apibrėžia 2002 m. spalio mėn. valstybės vadovų priimtas sprendimas dėl 25 valstybių narių ES žemės ūkio išlaidų višutinės ribos, kuri negali viršyti 2006-2013 m. faktinio lygio pirmojo ramsčio kontekste. ES finansinėje perspektyvoje, reglamentuojančioje visą ES finansavimą, šis sprendimas įtraukiamas į žemės ūkio sritį 2007-2013 m. 2007 m. (27 valstybių narių ES) išlaidos bendrajai žemės ūkio politikai, įskaitant išlaidas kaimo vystymui turi būti 57.180 mlrd. EUR, o iki 2013 m. jos turi išaugti 1,1 % (2004 m. kainomis).

Tačiau šio Komisijos projekto dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo objektas, kitaip nei būtų galima nuspręsti remiantis pavadinimu, nėra bendrosios žemės ūkio politikos lėšų kilmė ir panaudojimas. Projekte visų pirma svarstomas žemės ūkio ir kaimo vietovių techninio rėmimo įgyvendinimas.

2.   Komisijos pasiūlymo turinys

Šiuo projektu Europos Komisija siekia sukurti techninį ūkio pagrindą bendrajai žemės ūkio politikai, įskaitant ES kaimo vystymo politiką 2007-2013 m. Bendrosios žemės ūkio politikos finansavimas turi būti reglamentuojamas vienu teisės aktu. Pasiūlymas turi būti susijęs su reglamento projektu dėl kaimo vietovių vystymo rėmimo. Šiame kontekste Komisija siekia supaprastinti nuostatas ir padaryti jas veiksmingesnėmis. Šių tikslų turi būti siekiama taikant griežtesnę priežiūros, vertinimo ir pranešimų sistemą.

2.1   Finansavimo fondų sukūrimas

2.1.1   Iki šiol: Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (EŽŪOGF)

Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (EŽŪOGF), įsteigtas siekiant finansuoti bendrąją žemės ūkio politiką, yra skirstomas į garantijų skyrių ir orientavimo skyrių. Garantijų skyriaus veikla yra susijusi su žemės ūkio rinkų bendru organizavimu (tiesioginiais mokėjimais, eksporto kompensacijomis, intervenciniais supirkimais), tam tikromis išlaidomis veterinarijos ir augalų apsaugos srityse bei bendrosios žemės ūkio politikos informavimo ir vertinimo priemonėmis. Be to, Garantijų skyrius finansuoja tam tikras kaimo vietovėms skirtas priemones (agrarinės aplinkosaugos planą, išlyginamąsias dotacijas ne tikslo 1 regionams, miškų želdinimą, paankstintą išėjimą į pensiją) bei nepalankiems regionams taikomas investicines priemones.

Orientavimo skyrius finansuoja kitas investicines išlaidas kaimo vystymui, kurių neperima EŽŪOGF garantijų skyrius, t.y. tikslo 1 regionams taikomas priemones ir Leader + iniciatyvą.

2.1.2   Bendrajai žemės ūkio politikai skirtų būsimųjų fondų principai

Naujieji fondai savo struktūra turi būti panašūs į EŽŪOGF. Fondų valdymą vykdo Komitetas, kurį sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai (41 straipsnis, Fondų komitetas). Šiuo metu visoms naujų fondų lėšomis finansuojamoms priemonėms turi būti taikoma sąskaitų uždarymo procedūra. Iki šiol tai buvo taikoma tik Garantijų skyriaus priemonėms. Priemonių, kurios buvo finansuojamos Orientavimo skyriaus lėšomis, peržiūrėjimas iki šiol buvo atliekamas pagal daugiametę rėmimo programą (pagal Struktūrinių fondų reglamentą 1260/1999).

2.1.3   Naujasis Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

EŽŪGF veikla yra panaši į esamą bendrojo žemės ūkio fondo garantijų skyrių (EŽŪOGF) ir kaip iki šiol jo lėšomis turi būti finansuojamos, inter alia, intervencinės priemonės, eksporto kompensacijos, tiesioginiai mokėjimai, informavimo ir komercinės paskatos. EŽŪGF nebetaikys kaimo vystymui skirtų skatinimo priemonių, kurios buvo taikomos iki šiol. Ateityje už tai bus atsakingas EFLL.

2.1.4   Naujasis Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondas (EFLL)

Ateityje naujojo fondo EFLL lėšomis bus būtina finansuoti visas kaimo plėtros priemones, taigi, antrojo ramsčio finansavimas bus supaprastintas. Šis fondas turi apimti EŽŪOGF orientavimo ir garantijų skyrių lėšas kaimo vystymui. Pirmojo ramsčio kontekste naudojant moduliacijos būdu sutaupytas lėšas, numatytas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10 straipsnį, 2013 m. biudžeto ištekliai kaimo vystymui ES Komisijos požiūriu iš viso turėtų sudarytis 14,2 mlrd. EUR (remiantis 2004 m. kainų baze 27 valstybių narių ES).

2.2   Mokėjimų procedūros ir kontrolė

2.2.1   Mokėjimo agentūros

Pagal Komisijos pasiūlymą, mokėjimai atliekami valstybių narių įsteigtose mokėjimo agentūrose. Mokėjimo agentūros — tai įgaliotos valstybių narių tarnybos arba institucijos, kurioms pavesta tikrinti paraiškų priimtinumą, atlikti mokėjimų apskaitą ir Komisijai pateikti būtinus dokumentus.

2.2.2   Mokėjimo būdas ir numatomos išlaidos

EŽŪGF lėšos turi būti skiriamos kas mėnesį, o EFLL lėšos turi būti skiriamos kiekvieną ketvirtį. Atsižvelgiant į reglamento projektą, EFLL numatomos išlaidos pagal programas keliems metams yra skirstomos į metines dalis. Tokiu atveju taikoma „n+2“ taisyklė, o praėjus šiam laikotarpiui, numatomos išlaidos panaikinamos automatiškai.„n+2“ taisyklė reiškia, kad pagal programą skirtas lėšas būtina išleisti iki antrųjų metų nuo lėšų skyrimo, pabaigos („n“ — lėšų skyrimo metai).

2.2.3   Informacijos teikimas Komisijai

Valstybės narės Komisijai turi pateikti išlaidų deklaracijas, o pasibaigus finansiniams metams turi pateikti metinės finansinės atskaitomybės dokumentus ir dokumentą, įrodantį, kad ta atskaitomybė yra užbaigta, tiksli ir teisinga. Be to, būtina pateikti mokėjimo agentūros vadovo patikinimo pareiškimą. Remiantis Komisijos pasiūlymu, mokėjimo agentūra taip pat turėtų pateikti atskirtus metinės finansinės atskaitomybės dokumentus, kuriuose nurodomos kiekvienos programos EFLL išlaidos.

2.2.4   Sąskaitų ir atitikties patikrinimas ir patvirtinimas bei finansinė ataskaita

Reglamento projekte Komisija numato mokėjimo agentūrų sąskaitas uždaryti ne vėliau kaip iki balandžio 30 d. Siekiant patikrinti sąskaitas, atsižvelgiama į pateiktų finansinės atskaitomybės dokumentų užbaigtumą, tikslumą ir teisingumą. Atliekant esamas procedūras, Komisija privalo nuspręsti, kokių išlaidų Bendrija neturėtų finansuoti (atitikties patikrinimas ir patvirtinimas). Finansinei korekcijai skirtas laikotarpis pratęsiamas nuo 24 iki 36 mėnesių. Kiekvienais metais ne vėliau kaip iki rugsėjo 1 d. (iki šiol galiojęs galutinis terminas buvo liepos 1 d.) Komisija turi Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti finansinę ataskaitą dėl fondų valdymo.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Parama visuomenei turi būti priimtina ir suprantama

EESRK yra informuotas, kad bendrajai žemės ūkio politikai skirtos finansinės lėšos sudaro didelę (nors ir su laiku santykinai mažėjančią) viso ES biudžeto dalį. Todėl EESRK mano, kad ypač svarbu, jog žemės ūkio ir kaimo plėtros rėmimas visuomenei būtų suprantamas ir priimtinas. EESRK mano, kad siekiant šio tikslo būtina patenkinti šias dvi sąlygas:

3.2   Paprastesnių operacijų modernizavimas

EESRK pripažįsta, kad šiame reglamento projekte yra numatyta daug įvairių naujovių, skirtų patobulinti ir supaprastinti biudžeto operacijas. EESRK mano, kad šiuo tikslu reiktų įsteigti du fondus, aiškiai apibrėžiant jų paskirtį. Reglamentu siekiama labiau supaprastinti nuostatas. Bendrosios žemės ūkio politikos finansavimas turi būti reglamentuojamas vienu teisės aktu. Dvi ligšiolinės stebėjimo sistemos pakeičiamos viena sistema. Suvienodinamos skirtingos finansų valdymo sistemos, skirtos kaimo plėtros priemonėms. Tačiau EŽŪGF priemonėms skirta antra finansų valdymo sistema nėra keičiama. Reglamento projektas dėl paramos kaimo plėtros vystymui penkias programų sudarymo sistemas pakeičia viena sistema ir sumažina programų skaičių. EESRK pritaria šiam supaprastinimui, kuris yra ypač naudingas Briuselio administracijai.

3.3   Supaprastinimas turi būti veiksmingas naudos gavėjų atžvilgiu

Tačiau EESRK mano, kad supaprastinimas turi būti veiksmingas visais lygiais. Jis turi būti naudingas ne tik ES, bet ir valstybėms narėms bei galutiniams naudos gavėjams. EESRK ypač svarbu, kad administracinės grandinės pabaigos biurokratinių procedūrų supaprastinimas turėtų įtakos ūkininkams. Šiuo metu ūkininkai Europoje turi atlikti daug biurokratinių procedūrų ir dažnai dėl šios priežasties subsidijos išmokamos pavėluotai. Šiame kontekste, pavyzdžiui, visų pirma minėtinas SAPARD (specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros programa) atvejis, kurį taip pat neseniai kritikavo Europos Teisingumo Teismas. Tačiau yra tik labai nedidelė rizika, kad nebus galimybių padengti sumas, kurios ūkininkams buvo išmokėtos neteisėtai. Todėl EESRK mano, kad būtina imtis skubių veiksmų siekiant užtikrinti, kad galutiniams naudos gavėjams būtų sudarytos galimybės paramą gauti greitai ir taikant kuo paprastesnes procedūras.

3.4   Administracinės išlaidos gali būti sumažintos

Nors Komisija tinkamai siekia supaprastinimo, valstybės narės šio tikslo taip nesiekia. Tam tikrų reglamento dalių nuostatos netgi prieštarauja supaprastinimo tikslui, taigi, yra didinamos administracinės išlaidos. EESRK apgailestauja, kad dėl skirtingų mokėjimo būdų ir numatomų išlaidų procedūrų mokėjimo agentūros vis dar turi taikyti dvi finansų valdymo sistemas. Todėl būtina atkreipti dėmesį į tai, kad siekiant iki kuo labiau sumažinti biurokratiją, abi šios sistemos būtų „supaprastintos“. Šiuo aspektu visų pirma reglamente dėl paramos kaimo plėtrai būtina padaryti kitus pakeitimus. Reikalavimas pateikti papildomus dokumentus reiškia dar vieną administracinę valstybių narių pareigą.

3.5   Valstybėms narėms keliama daugiau reikalavimų

Dėl išlaidų mokėjimo ilgesnio laikotarpio, sugriežtintų galutinių terminų ir nuostatų, kurias Komisija taiko lėšų atstatymui šis Komisijos pasiūlymas sąlygoja didesnę solidarią finansinę atsakomybę valstybių narių atžvilgiu. EESRK sveikina reikalavimą, kad dėl lėšų atstatymo nuostatų ne tik ES, bet ir valstybės narės turi būti atsakingos už išmokėtas lėšas. Siekiant lėšas panaudoti veiksmingai ir viešai, net ir po ilgesnio laikotarpio turi būti sudaryta galimybė atstatyti netinkamai panaudotas lėšas. Kadangi dauguma valstybių narių kritiškai vertina padidėjusią solidarią atsakomybę, EESRK ypatingai kreips dėmesį į tai, kad šios valstybės narės neprarastų susidomėjimo programomis ir tuo pačiu pablogintų potencialių privilegijuotų valstybių narių padėtį. Sugriežtintoms galutinio mokėjimų termino nuostatoms siekiama iš valstybių narių daugiau disciplinos. EESRK pritaria nustatytoms mokėjimų riboms, tačiau mano, kad taip nustatyti galutiniai terminai yra per griežti ir kreipiasi į Komisiją su prašymu juos peržiūrėti.

3.6   Netiesioginė parama turėtų likti išimtimi

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl techninės paramos padidinimo lėšų skyrimas nebeatitiks tikrojo fondų tikslo remti žemės ūkį ir kaimo plėtrą. Tokia netiesioginė parama, t.y. institucijoms ir struktūroms, kurios turi vykdyti tikrąją rėmimo veiklą, skiriama parama neturi būti didinama. Ši parama turi būti skiriama tik būtinais atvejais. Šiame kontekste EESRK ypatingai kritikuoja Bendrijos paramą, skirtą plėsti valstybių narių administracines ir kontrolės struktūras. Neabejotinai tai yra valstybių narių pareiga. EESRK siūlo, kad ši techninė pagalba būtų taip išplečiama tik retais išimtiniais atvejais ir ribotam laikotarpiui. Šiuo atveju EESRK reikalauja iš Komisijos pranešimo, kad tokia parama būtų griežtai stebima.

4.   Specifinės pastabos

4.1   Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo (EFLL) pavadinimas

Naujasis Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondas EFLL reglamente dėl paramos kaimo plėtrai vadinamas Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (ELER). EESRK prašo nevartoti šių skirtingų pavadinimų ir reglamente vartoti vienodą šio fondo pavadinimą.

4.2   Administracinės išlaidos

4.2.1   Sertifikavimo procedūros išplėtimas (7 straipsnis)

Papildomų administracinių išlaidų atsirastų tuo atveju, jei išplėsta sertifikavimo procedūra apimtų stebėjimo sistemas (7 straipsnis). Iki šiol sertifikavimo įstaigos tikrindavo Komisijai pateiktų metinės finansinės atskaitomybės išsamumą, tikslumą ir teisingumą. Remiantis pasiūlymu priimti reglamentą, sertifikavimo įstaigos turi būti atsakingos už „įgaliotų mokėjimo agentūrų valdymo, stebėjimo ir kontrolės sistemų bei tų agentūrų metinės finansinės atskaitomybės sertifikavimą“. EESRK pageidauja paaiškinimo, kodėl toks sertifikavimas yra būtinas. Sertifikavimo įstaigos mokėjimo agentūrų mokėjimus turėtų sertifikuoti vienodai.

4.2.2   Metinė finansinė atskaitomybė (8 str.)

Naujo EFLL žemės ūkio ir kaimo plėtros fondo mokėjimams būtina parengti metinę finansinę atskaitomybę, tačiau finansavimo sistema (numatomos išlaidos, išankstinis finansavimas, tarpiniai mokėjimai, balanso mokėjimai, likučio apmokėjimas) priklausys nuo visos programos trukmės. EESRK nerimauja, kad mokėjimo agentūros ne tik metinės finansinės atskaitomybės dokumentuose, bet ir bendroje finansinėje programos ataskaitoje turės nurodyti savo išlaidas ir todėl padaugės biurokratijos. Bet kuriuo atveju metinės finansinės atskaitomybės dokumentus būtina akceptuoti.

Be to, mokėjimo agentūros turi pateikti atskirus metinės finansinės atskaitomybės dokumentus dėl skirtingų EFLL programų išlaidų. Taip pat ir sertifikavimo įstaigos, kurios iki šiol pateikdavo ataskaitas ir metinės finansinės atskaitomybės dokumentus, šias ataskaitas turės parengti atskiroms metinėms ataskaitoms. EESRK apgailestauja, kad Komisija labiau nesupaprastino tų procedūrų, bet mano, jog tokia biurokratija yra priimtina.

4.2.3   Papildomi dokumentai (8 str.)

Būtina pateikti ne tik metinės finansinės atskaitomybės dokumentus, bet ir mokėjimo agentūros vadovo patikinimo pareiškimą. EESRK nemano, kad tai būtina. Mokėjimų agentūroms ir sertifikavimo įstaigoms jau numatyta taikyti kontrolės sistemą. EESRK mano, kad pakaktų mokėjimo agentūros vadovo patvirtinimo, jos duomenys yra teisingi.

4.3   Finansavimas

4.3.1   Papildomas techninės paramos finansavimas (5 str.)

Papildomas techninės paramos finansavimas taip pat turi apimti bendros žemės ūkio politikos analizę, valdymą, kontrolę ir vykdymą bei kontrolės sistemų ir techninės bei administracinės paramos vystymą. Pasiūlyme taip pat naujai apibrėžiamas vykdomųjų agentūrų finansavimas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003 ir informacijos skleidimo priemonių bei kaimo plėtros kontekste (įskaitant atitinkamų šalių bendradarbiavimą) numatytų bendradarbiavimo skatinimo priemonių bei priemonių, skirtų patirties mainams Bendrijos lygiu, finansavimas. Šiame kontekste centralizuotas administravimas yra būtinas. EESRK ypač kritiškai vertina pasiūlymus, kuriais numatoma Bendrijos paramą skirti valstybių narių administracinėms funkcijoms.

Tačiau pritariama pasiūlymui, kad Komisija turėtų būti atsakinga už bendradarbiavimo skatinimą.

4.3.2   Lėšų atstatymas (32 str., 33 str., 35 str.)

Jeigu lėšos neatstatomos, valstybės narės turi padengti didesnę finansinių padarinių dalį. Remiantis pasiūlymu, Komisija gali valstybę narę įpareigoti padengti lėšas, kurias būtina atstatyti, jeigu ta valstybė narė nesiėmė visų galimų administracinių arba teisminių procedūrų lėšoms atstatyti (kai mokama iš EŽŪGF: tas procedūras būtina atlikti per vienerius metus nuo pirminių administracinių arba teisminių išvadų pateikimo). Šiuo metu to atlikti negalima. Jeigu lėšos nebuvo atstatytos per 4 metus (arba per 6 metus: jeigu lėšų atstatymas buvo nacionalinio teisminio nagrinėjimo objektu), atitinkama valstybė narė padengia 50 % finansinių padarinių. Iki šiol visi finansiniai padariniai tekdavo tik Bendrijai. EESRK pritaria nuostatai, kad už mokėjimus būtų atsakinga ne tik Komisija, bet ir valstybės narės. Tai galėtų valstybes nares paskatinti atidžiau įgyvendinti paramos struktūrų ir jų kontrolės veiklą. Tačiau dėl padidintos solidarios finansinės atsakomybės valstybės narės neturi prarasti susidomėjimo programomis. Atsižvelgiant į tai, kad minėtos procedūros gali trukti ilgiau kaip 4 arba 6 metus EESRK siūlo peržiūrėti valstybėms narėms nustatytus laikotarpius ir procentines normas.

4.3.3   Išankstinio finansavimo apribojimas 7 % (25 str.)

Remiantis 25 straipsniu, išankstinis finansavimas, kurį Komisija, patvirtinusi kaimo plėtros programą, skiria valstybės narės nurodytai mokėjimo agentūrai, apribojamas EFLL 7 % įnašu. EESRK šį apribojimą laiko priimtinu, nes panašūs apribojimai jau yra taikomi ir nereikia nerimauti dėl mokėjimo agentūrų likvidumo.

4.4   Galutiniai mokėjimų terminai (16 str.)

16 straipsnyje numatoma, kad atitinkamų biudžetinių metų spalio 15 d. turi būti laikoma galutiniu pavėluotų mokėjimų, kuriuos atlieka valstybės narės, terminu. Tačiau kartais priemokos yra būtinos (pvz. teismo sprendimų atvejais). Ypač pereinant prie naujos (atsietos nuo gamybos apimčių) gamybos subsidijų sistemos, administracinėms institucijoms reikės daugiau laiko. Todėl EESRK mano, spalio 15 d. nėra tinkamas galutinis terminas.

4.5   Laikotarpis, per kurį atsisakoma skirti finansavimą (31 str.)

Remiantis 31 straipsniu (atitikties patikrinimas), dėl tam tikrų sąlygų Komisija gali atsisakyti skirti finansavimą (kai nesilaikoma Bendrijos teisės aktų nuostatų, nepavyksta susitarti su atitinkama valstybe nare). Tai netaikoma išlaidoms, kurios buvo patirtos per daugiau kaip 36 mėnesius iki tos dienos, kai Komisija atitinkamai valstybei narei raštu pranešė apie patikrinimo rezultatus. Šiuo metu šis „senaties terminas“ — 24 mėnesiai. Ateityje dėl šio pakeitimo Komisijai bus lengviau išvengti mokėjimų, kurie neatitinka Bendrijos teisės. Tačiau EESRK mano, kad atsižvelgiant į esamą reglamentavimą, naudinga apriboti atitikties patikrinimui skiriamą laiką. Taip pat ES taikomos skubios intervencijos priemonės yra skirtos prevencijos tikslams ir drausmina valstybes nares.

4.6   Komisijos mažinami mokėjimai (17 str.)

Pagal 17 straipsnį Komisijai suteikiama galimybė sumažinti valstybėms narėms skiriamus mėnesinius mokėjimus arba juos atidėti. Be to, tikrinant sąskaitas, Komisija gali ne tik pareikalauti atstatyti mokėjimus arba atsisakyti juos skirti, bet ir sumažinti mokėjimus pranešus per trumpą laiką, jeigu Bendrijos lėšos naudojamos netinkamai. Tai jau taikoma praktikoje. EESRK mano, kad reiktų pasisakyti už atitinkamą teisinį pagrindą.

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentus (EEB) Nr. 2759/75, (EEB) Nr. 2771/75, (EEB) Nr. 2777/75, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1255/1999, (EB) Nr. 2529/2001 dėl išimtinių rinkos rėmimo priemonių

KOM(2004) 712 galutinis — 2004/0254 (CNS)

(2005/C 221/10)

2004 m. gruodžio 3 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentus (EEB) Nr. 2759/75, (EEB) Nr. 2771/75, (EEB) Nr. 2777/75, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1255/1999, (EB) Nr. 2529/2001 dėl išimtinių rinkos rėmimo priemonių.

Žemės ūkio, kaimo vystymo ir aplinkos apsaugos skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį darbą, 2005 sausio 13 d. pareiškė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Leif E. Nielsen.

Komitetas savo 414-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 9 d. posėdis) 135 pasisakius „už“ir 6 susilaikius priėmė šią nuomonę:

1.   Kontekstas

2.   Bendro pobūdžio pastabos

3.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  2003 m. rugsėjo 30 d. teismo nutarimas teismo byloje C-239/01, 2003 m. teismų praktikos rinkinys S. I-10333.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pekinas +10: Europoje ir besivystančiose šalyse lyčių lygybės srityje pasiektos pažangos peržiūra

(2005/C 221/11)

Vadovaudamasis savo reglamento 29 taisyklės 2 punktu, 2004 m. gruodžio 16 d. plenarinėje sesijoje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė parengti nuomonę dėl „Pekinas +10: Europoje ir besivystančiose šalyse lyčių lygybės srityje pasiektos pažangos peržiūra“.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, priėmė savo nuomonę 2005 m. sausio 12 d. Pranešėja buvo p. Florio.

414-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 135 nariams balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 6 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

3.   Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto vaidmuo

4.   Europos Sąjunga

5.   Europos Sąjunga ir trečios šalys: tarptautinis bendradarbiavimas ir prekyba moterų pažangos labui

6.   Išvados ir darbo pasiūlymai

Europos institucijų dabar vystomas veiksmingas bendradarbiavimas davė reikšmingų rezultatų aktyvios pagalbos moterims politikos formavimo bei moterų dalyvavimo darbo rinkoje, jų teisių gynimo ir jų gyvenimo sąlygų gerinimą skatinančių konkrečių programų bei projektų atžvilgiu. EESRK pažymi, kad lieka daug sričių, kuriose reikia imtis veiksmų:

Komitetas įsipareigoja nedelsiant ištirti moters padėtį naujose Europos Sąjungos valstybėse narėse.

Atsižvelgiant į Komiteto vaidmenį, jo funkcijas santykyje su pilietine visuomene, jo siekinius ir patirtį, įgytą vykdant su lyčių lygybe susijusių klausimų nuolatinę stebėseną, taip pat būtų naudinga, kad jis būtų atstovaujamas Europos Sąjungos delegacijoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos (MPK) 49-oje sesijoje.

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonimikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Aplinkosaugos ir vystymosi konferencija (Rio de Žaneiras, 1992 m.), Pasaulinė žmogaus teisių konferencija (Viena, 1993 m.), Speciali JT Generalinės Asamblėjos sesija dėl ŽIV/AIDS (Niujorkas, 2001 m.), Tarptautinė gyventojų skaičiaus ir vystymosi konferencija (Kairas, 1994 m.), Socialinės raidos pasaulio viršūnių susitikimas (Kopenhaga, 1995 m.), Pasaulinė konferencija prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir su tuo susijusį nepakantumą (Durbanas, 2001 m.), Tarptautinė vystymo finansavimo konferencija (Monterėjus, 2002 m.), Antroji pasaulinė senėjimo asamblėja (Madridas, 2002 m.) ir Darnaus vystymosi pasaulio viršūnių susitikimas (Johanesburgas, 2002 m.), Informacinės visuomenės pasaulio viršūnių susitikimas (Ženeva, 2003 m. ir Tunisas, 2005 m.).

(2)  Direktyva dėl vyrų ir moterų lygių galimybių jų prieigos prie užimtumo, profesinio mokymosi bei paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (Tarybos direktyva 2003/73/EB, pataisanti direktyvą 76/207/EEB); Direktyva dėl lygaus darbo užmokesčio (75/117/EEB); Direktyvos dėl lygių galimybių socialinės apsaugos reikaluose (79/7/EEB), lygių galimybių profesinėse socialinės apsaugos schemose (86/378/EEB) ir individualia veikla užsiimančių moterių ir vyrų lygių galimybių (86/613/EEB); o taip pat Direktyvos dėl nėščių darbuotojų ir maitinančių krūtimi darbuotojų sveikatos ir saugos darbe (92/85/EEB), darbo laiko organizavimo (93/104/EB), tėvų atostogų (96/34/EB), pareigos įrodyti diskriminacijos lyties pagrindu atvejus (97/80/EB) ir nepilnos darbo dienos (97/81/EB).

(3)  Žr. nuomonę ...

(4)  Europos Komisojos, Užimtumo ir socialinių reikalų skuriaus 2004 m. rugsėjo 29 d. duomenys.

(5)  COM(2001) 295 galutinė

(6)  Tarybos 2003 m. liepos 22 d. sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 197/13)

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos — Viešieji pirkimai gynybos srityje

KOM(2004) 608 galutinis

(2005/C 221/12)

2004 m. rugsėjo 23 d. Komisija, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą pateikti nuomonę dėl Žaliosios knygos — Viešieji pirkimai gynybos srityje

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą.

Atsižvelgiant į šio darbo neatidėliotiną pobūdį, EESRK paskyrė p. Wilkinson pagrindiniu pranešėju savo 414-oje plenarinėje sesijoje (2005 m. vasario 9 d. posėdis). Tame pačiame posėdyje EESRK patvirtino toliau pateiktą nuomonę 96 nariams balsavus „už“ ir 9 nariams susilaikius:

1.   Įžanga

2.   Bendri komentarai

3.   Konkretūs komentarai

3.2   296 straipsnis

3.3   Konkursų paskelbimas

3.4   Dviguba paskirtis

3.5   Europos gynybos agentūra (EGA)

4.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinio reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)2004 1 14 OL EB C 10/1

(2)  EGA turi keturias suderintas funkcijas: gynybos pajėgumų plėtra, ginklavimosi bendradarbiavimas, Europos gynybos technologinė bei pramoninė bazė ir gynybos įrangos rinka ir moksliniai tyrimai bei technologija.

(3)  Kaip komentavome savo nuomonėje dėl KOM(2003) 113 galutinis, šios bendros ES išlaidos sudaro apie 40 % atitinkamų JAV išlaidų, tačiau iš jų apsirūpinama tik apie 10 % operacinių pajėgumų.

(4)  Pavyzdžiui, Komitetas atkreipia dėmesį į pastarąjį (2004 m. rugsėjo mėn.) EGA vadovo pareiškimą, kad ES pajėgos nėra tinkamai prisitaikiusios prie šiuolaikinio pasaulio ir jo konfliktų bei grėsmių; jis kalbėjo apie poreikį įsigyti aukštesnės technologijos įrangą.

(5)  Tokios kaip OCCAR, Vakarų Europos ginklavimosi grupė (VEGG) ir Ketinimų protokolą (KP) pasirašiusios šalys.

(6)  OCCAR yra Jungtinė ginklavimosi bendradarbiavimo organizacija, kuriai šiuo metu priklauso 5 VN.

(7)  Tačiau dėl specifinio gynybos rinkos pobūdžio ir dėl poreikio tvarkyti mokėjimus per nacionalinius finansavimo priemones, VN neišvengiamai vaidins vaidmenį palengvinant gynybos įrangos tobulinimą.

(8)  Sprendimas „Bremeno byloje“ (1999/763/63 (1999 m. lapkričio 24 d. OL L 301/8) ir 2001 m. rugsėjo 13 d. „Damen sprendimas“ – tai pavyzdžiai, demonstruojantys, kad šiuo metu trūksta aiškumo.

(9)  Norėtume pažymėti, kad netgi akivaizdžiai paprasta įranga, tokia kaip drabužiai, gali būti susijusi su pažangia technologija.

(10)  Žr. 1 išnašoje nurodytos nuomonės 5 pastraipą.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, pakeičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros

COM(2004) 139 galutinis — 2004/0047 (COD)

(2005/C 221/13)

Pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 71 straipsnį, 2004 m. balandžio 28 d. Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, pakeičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EC dėl Bendrijos geležinkelių plėtros

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino nuomonę 2005 m. sausio 17 d. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 414-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdyje), 122 nariams balsavus „už“, 53 — „prieš“ ir 12 narių susilaikius priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Europos Komisijos pasiūlymas

3.   Pasiūlymo įvertinimas

3.1   Geležinkelių ūkio atgaivinimo būtinos sąlygos

3.2   Krovinių pervežimo geležinkelių reguliavimo panaikinimo ex-post analizė

3.3   Tarptautinių keleivinių geležinkelio maršrutų reguliavimo panaikinimo ex-ante analizė

3.4   Reguliavimo panaikinimo poveikis regioninėms ir viešosioms paslaugoms

3.5   Poveikis paslaugos vartotojams kokybei

3.6   Poveikis užimtumui

3.7   Poveikis geležinkelio operatoriams naujose valstybėse narėse

4.   Išvada

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 2001/12/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(2)  Direktyva 2001/13/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 26 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(3)  Direktyva 2001/14/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 29 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(4)  Direktyva 2004/51/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 164 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(5)  Direktyva 2004/49/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 44 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(6)  Reglamentas (EB) 881/2004 – OL L 164, 2004 04 30, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131

(7)  Direktyva 2004/50/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 114 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(8)OL C 61, 2003 03 14, p. 131..

(9)  Žr. 8 išnašą.

(10)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/51/EB, pakeičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių vystymo, 2 str. d. dalis.

(11)  ES keleivinio geležinkelio liberalizacija: išplėstinis poveikio įvertinimas, 2004 m. vasario mėn., atliko Steer Davies Gleave, Londonas.

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės PRIEDAS

(pagal darbo taisyklių 54 punkto trečią dalį)

Šie pakeitimų pasiūlymai, už kuriuos balsavo daugiau nei vienas ketvirtadalis skyriaus narių, buvo atmesti diskusijos eigoje.

3.1.4 punktas

Išbraukti.

Paaiškinimas

Šis punktas neturi nieko bendro su geležinkelių dereguliavimu. Nuomonėje maišomi du sektoriai, kurie susiję su Bendrijos geležinkelių plėtra.

Balsavimo rezultatai

Už: 58

Prieš: 80

Susilaikė: 7

3.1.6 punktas

Išbraukti paskutinį sakinį:

„... o taip pat prireiktų daug metų praktinės patirties, kol tai pradėtų veikti sklandžiai. EESRK paskelbė, kad remia pirmenybės suteikimą geležinkelio saugai. Tai apimtų Europos socialinės srities teisės aktų taikymą geležinkelių ūkiui.“

Paaiškinimas

Geležinkelių saugumą reguliuoja Direktyva 2004/49/EB.

Balsavimo rezultatai

Už: 52

Prieš: 93

Susilaikė: 5

3.2.3 punktas

Taip pakeisti tekstą:

„EESRK nuomone, patartina prieš paskelbiant išstudijuoti šios ataskaitos turinį, tam, kad direktyvą būtų galima pakeisti ar papildyti.“

Paaškinimas

Iš tikrųjų dabartinė redakcija stabdo teisės aktų leidybos procesą, sukurdamas tam tikrą teisinį netikrumą, kuris yra žalingas visoms suinteresuotoms šalims — įmonėms, darbuotojams ir vartotojams.

Atrodytų, kad būtų geriau ir konstruktyviau parodyti aiškų pasiryžimą atsižvelgti į išvadas ir, jei reikia, iš dalies pakeisti pasiūlymą.

Tokiu būdu visas procesas būtų dinamiškas ir atviras.

Balsavimo rezultatai

Už: 54

Prieš: 92

Susilaikė: 9

3.4.7 ir 3.4.8 punktai

Pakeisti šiuos punktus vienu 3.4.7 punktu.

„Kai naujas pasiūlymas pakeisti reglamentą (EEB) Nr. 1191/69 bus pateiktas Ministrų Tarybai ir Europos Parlamentui, turėtų būti aptartos teksto pasekmės geležinkelių transporto keleivių paslaugoms ir viešųjų paslaugų transporto balansui“

Paaiškinimas

Dabartinėje redakcijoje kalbama apie nebeegzistuojančią padėtį. Komisija parengė naują tekstą, kuris birželį gali būti pateiktas Transporto tarybai. Neįmanoma nuspėti, kokio įvertinimo jis susilauks Ministrų Taryboje ir Europos Parlamente.

Siūloma redakcija yra konstruktyvesnė.

Balsavimo rezultatai

Už: 68

Prieš: 90

Susilaikė: 8

3.6 punktas

Išbraukti.

Paaiškinimas

Dabartinėje redakcijoje kalbama apie nebeegzistuojančią padėtį. Komisija parengė naują tekstą, kuris birželį gali būti pateiktas Transporto tarybai. Neįmanoma nuspėti, kokio įvertinimo jis susilauks Ministrų Taryboje ir Europos Parlamente.

Siūloma redakcija yra konstruktyvesnė.

Balsavimo rezultatai

Už: 66

Prieš: 102

Susilaikė: 6

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos geležinkelių tinkle lokomotyvus bei traukinius valdančios traukinių įgulos sertifikavimo

COM(2004) 142 galutinis — 2004/0048 (COD)

(2005/C 221/14)

Pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 71 straipsnį, 2004 m. balandžio 28 d. Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos geležinkelių tinkle lokomotyvus bei traukinius valdančios traukinių įgulos sertifikavimo

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, 2005 m. sausio 17 d. patvirtino nuomonę. Pranešėjas buvo p. Chagas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 414-os plenarinės sesijos metu (2005 m. vasario 9 d. posėdyje) 127 nariams balsavus „už“, 25 — „prieš“ ir 26 susilaikius priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Europos Komisijos pasiūlymas

3.   Komisijos pasiūlymo įvertinimas

3.1   Pagrindinės pastabos

3.2   Individualios nuostatos

3.2.1   Sertifikavimo apimtis ir įvedimas

3.2.2   Traukinių vairuotojų kategorijos

3.2.3   Minimalus amžius ir profesinė patirtis

3.2.4   Sertifikavimo proceso struktūra

3.2.5   Egzaminuotojų ir mokymo įstaigų akreditacija

3.2.6   Profesinė kvalifikacija ir medicininiai/psichologiniai reikalavimai

3.2.7   Nuolatinės patikros

3.2.8   Pažymėjimų panaikinimas

4.   Pasiūlymas priimti direktyvą dėl traukinių įgulų sertifikavimo ir Europos socialinių partnerių susitarimo dėl Europos traukinių vairuotojo pažymėjimo įvedimo

5.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 2001/12/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(2)  Direktyva 2001/13/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 26 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(3)  Direktyva 2001/14/EB – OL L 75, 2001 03 15, p. 29 – EESRK nuomonė – OL C 209, 1999 07 22, p. 22.

(4)  Direktyva 2004/51/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 164 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131.

(5)  Direktyva 2004/49/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 44 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131

(6)  Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 – OL L 164, 2004 04 30, p. 1 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131

(7)  Direktyva 2004/50/EB – OL L 164, 2004 04 30, p. 114 – EESRK nuomonė – OL C 61, 2003 03 14, p. 131

(8)OL C 61 2003 03 14, p. 131

(9)  Tačiau reikėtų pabrėžti, kad traukinių vairuotojų ir įgulų pasikeitimas trunka tik keletą minučių pasienyje (pvz., aštuonias minutes Brenner pasienio punkte). Krovinių sektoriuje sustojimai pasienyje yra daugiau susiję su kitais veiksniais, kaip dokumentų patikra ar riedmenų patikrinimas.

(10)  Pavyzdžiui, Austrijoje, Danijoje, Nyderlanduose, Vokietijoje ir Norvegijoje

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės PRIEDAS

(pagal darbo taisyklių 54 punkto trečią dalį)

Šie pakeitimų pasiūlymai, už kuriuos balsavo daugiau nei vienas ketvirtadalis skyriaus narių, buvo atmesti diskusijos eigoje.

3.2.3.3 punktas

Išbraukti.

Paaiškinimas

Pasiūlyme dėl direktyvos numatomas dvejopas sertifikavimo procesas:

Direktyva taip pat nustato nuostatas dėl vairuotojo pažymėjimų ir suderintų papildomų sertifikatų dalinio pakeitimo ir pratęsimo, ir numato reguliarius patikrinimus, siekiant užtikrinti, kad jų turėtojai atitinka nustatytus reikalavimus.

Suderinto papildomo sertifikato tikslas yra nustatyti vairuotojo įgūdžius ir patvirtinti, kad vairuotojas pažįsta konkretų (-čius) maršrutą (-tus).

Todėl nėra būtina nustatyti papildomą trejų metų bandomąjį laikotarpį tarptautinio vežimo vairuotojams, kuris, remiantis 3.2.3.3 punktu, būtų pridedamas prie dvejų metų, kurių vairuotojams gali reikėti iš manevrinių lokomotyvų kategorijos pereiti į nacionalinių pagrindinių traukinių (keleivinių ir prekinių) kategorijas.

Šis reikalavimas, kuris būtų tolygus penkerių metų bandomojo laikotarpio įvedimui, sumenkintų suderinto papildomo sertifikato vertę ir prieštarautų ketinimui supaprastinti tarpvalstybinę sąveiką. Jo rezultatas arba tikslas būtų sustabdyta tarpvalstybinių geležinkelio susisiekimo linijų plėtra ir tobulinimas.

Pagaliau, nereikia nustatinėti skirtingų reikalavimų mašinistams, dirbantiems nacionaliniuose maršrutuose, ir mašinistams, dirbantiems tarptautiniame tinkle, kadangi suderintas papildomas sertifikatas bet kokiu atveju garantuoja įgūdžius ir tinklo žinias.

Dėl šių priežasčių 3.2.3.3 punktas neturi pagrindo. Jį reikėtų išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Už: 59

Prieš: 100

Susilaikė: 11

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, numatantį bendrųjų preferencinių muitų tarifų sistemos taikymą

KOM(2004) 699 galutinis — 2004/0242 (CNS)

(2005/C 221/15)

2004 m. lapkričio 10 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, numatantį taikyti bendrųjų preferencinių muitų tarifų sistemą.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2005 m. sausio 12 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Pezzini.

2005 m. vasario 9-10 d. įvykusios 414-osios plenarinės sesijos metu (vasario 9 d. posėdis), Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę, 132 nariams balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymai

3.   Bendros pastabos

4.   Konkrečios pastabos

5.   Išvados

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL L 346, 2001 12 31.

(2)  KOM(2004) 461 galutinis

(3)  KOM(2004) 699 galutinis

(4)  KOM(1994) 212 galutinis

(5)  Op. cit.

(6)  2004 m. vasario 25 d. EESRK nuomonė, OL C 110, 2004 04 30

(7)  Ten pat.

(8)  CESE 1646/2004 – Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvaraus žemės ūkio modelio Europai sukūrimo, reformavus BŽŪP – cukraus sektoriaus reforma – KOM(2004) 499 galutinis.

(9)  CESE 1646/2004 – Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvaraus žemės ūkio modelio Europai sukūrimo, reformavus BŽŪP – cukraus sektoriaus reforma – KOM(2004) 499 galutinis.

(10)  Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą 13 straipsnis KOM(2004) 699 galutinis.

----

I PRIEDAS

Pagrindinės JT/TDO žmogaus ir darbo teisių konvencijos

----

II PRIEDAS

Konvencijos susijusios su aplinkos ir valdymo principais

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Europos mokėjimo įpareigojimo procedūrą

KOM(2004) 173 galutinis/3 — 2004/0055 COD

(2005/C 221/16)

2004 m. balandžio 6 d. Taryba pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnį nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio Europos mokėjimo įpareigojimo procedūrą

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Biuras įpareigojo Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrių parengti šią nuomonę.

Atsižvelgdamas į darbų skubumą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas paskyrė pagrindiniu pranešėju p. Pegado Liz ir 414 –ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 9 d. posėdis), 73 nariams balsavus „už“ ir 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Pasiūlymo tikslas

2.   Precedentai ir paralelinės iniciatyvos

3.   Teisinis dokumentas ir pagrindas

4.   Bendrosios pastabos

5.   Konkrečios pastabos

5.1   2 straipsnis — Europos mokėjimo įpareigojimo procedūra

5.2   4 straipsnis — Reikalavimai, taikomi Europos mokėjimo įpareigojimo pateikimui

5.3   5 straipsnis — Prašymo atmetimas

5.4   6 straipsnis — Europos mokėjimo pranešimas

5.5   8 straipsnis — Atsiliepimo į ieškinį poveikis

5.6   9 straipsnis — Europos mokėjimo įpareigojimas

5.7   11 straipsnis — Prieštaravimas Europos mokėjimo įpareigojimui

5.8   12 straipsnis — Protesto pateikimo pasekmės

5.9   13 straipsnis — Teisinis atstovavimas

5.10   14 straipsnis — Kaštai

5.11   Priedai: Formos

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2004) 173 galutinis, 2004 03 19

(2)OL C 19 1999 01 23.

(3)  KOM(2002) 746 galutinis, 2002 12 20 – Nuomonė pranešėjas p. von Fürstenwerth (OL C 220 2003 9 16).

(4)  Žr. EP rezoliucijas A2-152/86 1987 3 13, A3-0212/94 1994 4 22 ir A-0355/96 1996 11 14

(5)  Ypač žr. nuomones dėl Žaliosios knygos dėl vartotojų teisės kreiptis į teismą (pranešėja p. Ataíde Ferreira, OL C 295 1994 10 22) ir dėl bendrosios rinkos ir vartotojų apsaugos: galimybės ir kliūtys (pranešėjas p. Ceballo Herrero, OL C 39 1996 2 12).

(6)  Atitinkamai plg. tokius dokumentus:

(7)  Jos yra tokios:

(8)  KOM(2002) 159 galutinis, OL C 203 2002 8 27. EESRK pranešėjas p. Ravoet (OL C 85 2003 4 8).

(9)  Žr. EESRK nuomonę ir informacinį pranešimą dėl namų ūkio prasiskolinimo (pranešėjas: p. Ataíde Ferreira, OL C 149 2002 6 21).

(10)  Vertėjo pastaba: portugališkoje aiškinamojo memorandumo versijoje vartojamas žodis „recurso“ (apeliacija), nors 5 straipsnio 2 dalyje vartojamas žodis „impugnação“ (prieštaravimas). Angliškoje versijoje abiem atvejais vartojamas žodis „apeliacija“.

(11)  2004 m. balandžio 21 d. Reglamento (EB) Nr. 805/2004, sukuriančio neginčijamų reikalavimų Europos vykdomąjį raštą 14 straipsnyje numatytas dokumento pateikimas skolininkui be jo patvirtinimo apie tokio dokumento gavimą, tačiau nemanoma, kad tai leistina, jeigu skolininko adresas tiksliai nežinomas. Iš įvairių situacijų tik c), d) ir e) punktuose numatytos situacijos pateisina EESRK prieštaravimus, pateiktus šioje nuomonėje ir nuomonėje dėl atitinkamos Žaliosios knygos.

(12)  Vertėjo pastaba: angliškoje versijoje jau minimas senaties terminas.

(13)OL L 26 2003 1 31, p. 41.

(14)  1 priede pateiktas prašymas dėl Europos mokėjimo įpareigojimo (pasiūlymo 3 straipsnis). 2 priede pateiktas Europos mokėjimo pranešimas (6 straipsnis) ir atsakymo į Europos mokėjimo pranešimą forma (7 straipsnis). 3 priede pateiktas Europos mokėjimo įpareigojimas (9 straipsnis) ir atsakymo į Europos mokėjimo įpareigojimą forma (11 straipsnis).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos bei atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių bei informacijos paslaugų pramonės konkurencingumą

KOM(2004) 341 galutinis — 2004/0117 (COD)

(2005/C 221/17)

2004 m. gegužės 14 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos bei atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių bei informacijos paslaugų pramonės konkurencingumą

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2005 m. sausio 17 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas buvo p. Pegado Liz.

Savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 73 balsais „už“ ir 2 balsais „prieš“ priėmė toliau pateiktą nuomonę:

1.   Pasiūlymo dėl rekomendacijos santrauka

2.   Pasiūlymo pagrindas

3.   Bendrieji komentarai

4.   Konkretūs komentarai

4.1   Nepilnamečių apsauga

4.2   Žmogaus orumo apsauga

4.3   Atsakymo teisė

5.   Baigiamosios pastabos

2005 m. sausio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  2004 4 30 dok. KOM(2004) 341 galutinis.

(2)  Rekomendacija 98/560/EB, paskelbta OL L 270, 1998 10 7 dėl šio pasiūlymo Komitetas 1998 m. balandžio 29 d. pateikė nuomonę CES 626/98 (Pranešėja: p. Barrow). Atitinkamai antroji vertinimo ataskaita pateikta dok. KOM(2003) 776 galutinis.

(3)  Žr. Komisijos komunikatą dėl Europos sujungimo didelės spartos ryšiu: naujausia elektroninių ryšių sektoriaus raida (KOM(2004) 61 galutinis) ir OL C 120, 2005 5 20, pranešėjas – p. McDonagh; taip pat žr. Komisijos komunikatą dėl Mobiliojo plačiajuosčio ryšio paslaugų 2004 06 30 KOM(2004) 447.

(4)  1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyva 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo, 1998 10 17 OL L 298, p. 23.

(5)  1997 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/36/EB, iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo, 1997 7 30 OL L 202, p. 60.

(6)  KOM(96) 483 galutinis, dėl kurio EESRK pateikė nuomonę. Pranešėja buvo p. Barrow, 1997 9 22, OL L 287, p. 11.

(7)1997 3 6. OL C 70

(8)OL C 214 1998 07 10. Pranešėja p. Barrow.

(9)  Svarbiausi yra šie:

(10)OL C 48, 2002 2 28. Pranešėja buvo p. Davison.

(11)OL C 14, 2001 1 16. Pranešėjai buvo p. Morgan ir p.Carroll.

(12)OL C 214, 1998 7 10. Pranešėja buvo p. Drifthout-Zweijtzer ir OL C 73/2003, 2003 3 26. Pranešėja buvo p. Davison.

(13)  2004 12 16 plenarinėje sesijoje priimta Nuomonė OL C 157, 2005 6 28. Pranešėjai buvo p. Retureau ir p. Davison.

(14)OL L 270, 1998 10 7, p. 48.

(15)OL L 13, 2001 1 17, p. 35. Taip pat žr. neseniai pateiktą pasiūlymą dėl sprendimo dėl programos MEDIA 2007, 2004 7 14 KOM(2004) 470 galutinis ir EESRK nuomonę, kurią rengs šios nuomonės pranešėjas.

(16)  Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos audiovizualinių ir informacijos paslaugų srityje (98/C 214/07), OL C 214, 1998 7 10, p. 25.

(17)  Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos vertinimo ataskaitos Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos taikymo, 14 pastraipa KOM(2001) 106.

(18)  Europos forumas Žalingas ir neteisėto kibernetinės erdvės turinys: savireguliacija, vartotojų apsauga ir kompetencija žiniasklaidos srityje, 2001 m. lapkričio 28 d. (Žmogaus teisių pastatas).

(19)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Reglamentuojančios Europos audiovizualinės politikos ateitis 2003 12 15 KOM(2003) 784 galutinis; taip pat žr. Informacinio pranešimo projektą dėl dabartinės bendro reguliavimo ir savireguliavimo būklės bendrojoje rinkoje (2004 11 16 INT/2004). Pranešėjas buvo p. Vever.

(20)  Žr. 13 išnašą.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Užimtumo politikos: EESRK vaidmuo po plėtros ir Lisabonos proceso perspektyvoje

(2005/C 221/18)

2004 m. liepos 1 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę dėl „Užimtumo politikos: EESRK vaidmuo po plėtros ir Lisabonos proceso perspektyvoje“.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. sausio 20 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas buvo p. Greif.

414-osios plenarinės sesijos metu 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 9 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 4 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Lisabonos tarpinė peržiūra: Europa nepasiekia daugiau ir geresnio užimtumo

3.   Užimtumo politika privalo būti daugiau nei struktūrinės darbo rinkų reformos

4.   Nauji požiūriai į užimtumo politiką: inovacijų diegimas įmonėse — investavimas į darbą — žinios kaip pagrindinis išteklius

5.   Tokiam pokyčiui reikia tvarios, pajėgios socialinės gerovės valstybės, aktyvios ir prevencinės darbo rinkos politikos bei socialinės apsaugos sistemos modernizavimo ir tobulinimo

6.   EESRK strateginės rekomendacijos

6.1   Ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo turinio suderinimas

6.2   Geresnė socialinių partnerių integracija ir makroekonominio dialogo vertės sustiprinimas

6.3   Veiksmingas bendradarbiavimas tarp dabartinių specializuotų Ministrų tarybų

6.4   Makropolitika ir struktūrinės reformos turi papildyti vienos kitą

6.5   Parama MVĮ kuriant naujas darbo vietas

6.6   Įgyvendinimo optimizavimas pačiose valstybėse narėse

6.7   Būtina labiau atsižvelgti į plėtros aspektus

6.8   ES biudžeto „lisabonizacija“

6.9   Sustiprintas dialogas su pilietine visuomene ir EESRK vaidmuo

2005 m. vasario 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK nuomonė tema „Lisabonos strategijos įgyvendinimo gerinimas“ (pranešėjas p. Vever, kiti pranešėjai p. Ehnmark ir p. Simpson) (OL C 120, 2005 5 20).

(2)  Žr. 2004 m. gruodžio 16 d. priimtą EESRK nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“ (pranešėjas p. Dantin) (OL C 157, 2005 6 28).

(3)  Žr. Komisijos komunikatą „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“, KOM(2004) 146 galutinis.

(4)  Šiuo metu prieinami tik 2003 metų Eurostato duomenys. Dėl labai lėto užimtumo augimo 2004 metų duomenys bus geriausiu atveju šiek tiek aukštesni nei 2003 metais.

(5)  Žr. taip pat EESRK 2004 m. vasario 26 d. nuomonę savo iniciatyva „Biudžeto politika ir investicijos“ (pranešėja p. Florio) (OL 322, 2004 02 25 – ECO/105).

(6)  Žr. taip pat EESRK 2003 12 11 nuomonę „Ekonominės politikos pagrindai 2003-2005“ (pranešėjas p. Delapina) (OL C 80, 2004 03 30).

(7)  Žr. 2004 m. birželio 30 d. EESRK priimtą nuomonę „Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą iš dalies pakeisti Sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.)“ (Pranešėjas p. DIMITRIADIS) (OL C 302, 2004 12 7) ir 2004 m. kovo 31 d. EESRK nuomonę „Komisijos komunikatas Tarybai, Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Bendrijos teisyno atnaujinimo ir supaprastinimo“ (Pranešėjas: RETUREAU) (OL C 112, 2004 4 30) ir 2003 m. birželio 18 d. priimta EESRK nuomonė savo iniciatyva „Mažųjų ir vidutinių įmonių vaidmuo ekonomikoje ir Europos gamybos sektoriuje“ (pranešėjas p. PEZZINI) (OL C 220, 2003 9 16).

(8)  Žr. 2003 m. rugsėjo 24 d. EESRK nuomonę „Žalioji knyga: verslumas Europoje“ (pranešėjas p. BUTTERS) (OL C 10, 2004 1 14).

(9)  Žr. 2004 m. spalio 28 d. EESRK tiriamąją nuomonę „Mokymas ir produktyvumas“ (pranešėjas: p. KORYFIDIS) (CESE 1435/2004).

(10)  Žr. naujos redakcijos PISA 2003: EBPO tarptautinio vertinimo programą (PISA).

(11)  2004 m. vasario 26 d. priimta EESRK nuomonė savo iniciatyva dėl „Užimtumo polítikos priemonių“ (pranešėja p. HORNUNG-DRAUS, pranešėjas p. GREIF) (OL C 110, 2004 4 30).

(12)  Žr. 2004 m. gruodžio 15 d. EESRK nuomonę „Komisijos komunikatas: mokslas ir technologija - raktas į Europos ateitį: Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo gairės“ (Pranešėjas p. WOLF) (OL C 157, 2005 6 28).

(13)  Bendra Kembridžo universiteto ir Masačiusetso technologijos instituto (JAV) atlikta studija nustatė, kad Jungtinėje Karalystėje maždaug 2/3 mažųjų ir vidutinių įmonių naudojasi aukštųjų mokyklų atliktais tyrimais, o JAV - tik 1/3. Tačiau Jungtinėje Karalystėje tik 13 % MVĮ pripažįsta stiprios universitetinio mokslo sistemos svarbą, o JAV taip mano 30 % MVĮ (žr. 2004 m. lapkričio 30 d., antradienis, Financial Times, Londonas).

(14)  Žr. aukšto lygio grupės ataskaitą dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (2004 m. gegužė).

(15)  Žr. 2003 m. gruodžio 10 d. EESRK nuomonę dėl „Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: socialinės politikos darbotvarkės laikotarpio vidurio peržiūra“ (SOC 148 - pranešėjas p. JAHIER, OL C 80, 2004 3 30), 2001 m. rugsėjo 12 d. EESRK nuomonė savo iniciatyva „Europos privačios ne pelno socialinės tarnybų vaidmuo apibrėžiant gyvenimo sąlygas“, (SOC-67, pranešėjas p. BLOCH-LAINÉ, OL C 311, 2001 11 7) ir 2000 m. EESRK nuomonė „Socialinė ekonomika ir vidaus rinka“ (INT 29, pranešėjas p. OLSSON, OL C 155, 2001 5 29).

(16)  2004 m. vasario 26 d. priimta EESRK nuomonė savo iniciatyva „Užimtumo politikos priemonės“ (pranešėja p. HORNUNG-DRAUS, kitas pranešėjas p. GREIF) (OL C 110, 2004 4 30).

(17)  Taip pat žr. 2004 m. lapkričio 5 d. Prancūzijos, Vokietijos, Ispanijos ir Švedijos Europos Vadovų Tarybai pateiktą „Europos paktą jaunimui“ dėl jaunimo nedarbo ir socialinės atskirties.

(18)  2003 12 10 EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo (pranešėjas p. PARIZA CASTAÑOS) (OL C 80, 2003 3 30).

(19)  Žr. „European Policy Centre (2004): Lisbon revisited – Finding a new path to European Growth“ (citata iš aukšto lygio grupės ataskaitos dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (2004 m. gegužė, p. 42).

(20)  Žr. 2004 m. gegužės mėn. parengtą aukšto lygio grupės ataskaitą dėl socialinės politikos ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje.

(21)  2004 7 1 EESRK nuomonė „Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl socialinės apsaugos modernizavimo siekiant daugiau ir geresnių darbo vietų: palankių darbo sąlygų kūrimas“ (pranešėja p. St. HILL) (OL C 302, 2004 12 7).

(22)  Žr. 2004 12 16 EESRK nuomonę „Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimo ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimo“ (pranešėjas p. Dantin, OL C 157, 2005 6 28).

(23)  Šiuo klausimu žr. 2004 m. ataskaitą apie socialinių partnerių veiksmus valstybėse narėse įgyvendinant užimtumo gaires, ETUC, UNICE, UEAPME, 2004.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui — Natura 2000 finansavimas

KOM(2004) 431 galutinis

(2005/C 221/19)

2004 m. liepos 15 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikti nuomonę dėl: Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui — Natura 2000 finansavimas

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos skyrius, atsakingas už darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. sausio 13 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas — p. Ribbe.

Savo 414-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 10 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas niekam neprieštaraujant priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanginė pastaba

2.   Bendrosios pastabos

3.   Specialios pastabos

Finansinė ES padėtis ir numatomas ginčas dėl finansavimo

Būtini Europos gamtos apsaugos reikalavimai

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Direktyva 92/43/EEB (OL L 206, 1992 07 22, p. 7).

(2)  Bendros išlaidos, kurias finansuoti privalo valstybės narės ir ES.

(3)OL C 221, 2001 08 07, p. 96-102.

(4)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Aplinkosaugos politikos peržiūrėjimas 2003 m.“, KOM(2003) 745 galutinis, 2003 12 03.

(5)  Trijų metų laikotarpis (iki 1995 m.) yra susijęs su valstybių narių tam tikrų saugomų teritorijų identifikavimu. Iš dalies iki dabar šis identifikavimas dar nėra baigtas.

(6)  Pelkės ir drėgnos vietos, pavyzdžiui, mažina CO2.

(7)  Apimant ir kitas šalis: Nyderlandams tikrai naudinga taikyti priemones, kurios taip pat dažnai yra labai naudingos gamtos apsaugai.

(8)  Žr. EESRK nuomonę dėl „Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui – Kurti mūsų bendrą ateitį: politiniai iššūkiai ir išplėstos Sąjungos biudžeto lėšos 2007-2013 m.“ KOM(2004) 101 galut., CESE 1204/2004, OL dar nepaskelbta.

(9)  Didelė dalis lėšų NATURA 2000 projektui finansuoti turėtų būtų skirta kaip struktūrinė pagalba.

(10)  Prie jų priklauso dar 13 % jūrų pakrančių ir 4 % pakrantės zonų, kur ypač daug išlaidų tenka monitoringui.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje

(KOM(2004) 2 galutinis — 2004/0001 (COD)

(2005/C 221/20)

2004 m. vasario 20 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl: Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. sausio 11 d. pateikė savo nuomonę. Pranešėjas — p. METZLER, antrasis pranešėjas — p. EHNMARK.

Savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 145 balsais „už“, 69 — „prieš“ ir 9 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanginė pastaba

2.   Bendrosios pastabos

3.   Atskiri siūlomos direktyvos punktai

3.2.   Empirinis pagrindas

3.3.   Direktyvos taikymo sritis: sąvokų apibrėžimai — įstatymų kolizijos — atribojimas

3.4   Vieningi kontaktiniai asmenys (One-Stop-Shopping)

3.5   Kilmės šalies principas

3.6   Darbuotojų išsiuntimas į užsienį dirbti

3.7   Vartotojų apsauga, taikant privalomąjį draudimą

3.8   Kokybės užtikrinimas, taikant sertifikavimo sistemą

3.9   Kainų skaidrumas

3.10   Elektroninių informacinių technologijų priemonių panaudojimas

3.11   Bendradarbiavimas tarp atskirų dalykinių sričių

3.12.   Elgesio kodeksai

3.13   Socialinė apsauga

3.14   Leidimų sistema

3.15   Mokesčių sistema

4.   Komisijos pasiūlymų santrauka

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 48, 2002 2 21

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

PRIEDAS

Toliau pateikiami pakeitimai debatų metu buvo atmesti, nors už kuriuos balsavo ne mažiau kaip ketvirtadalis visų balsų:

2.1.1 punktas

Veikiančiai vidaus rinkai, be kliūčių panaikinimo, būtinas taip pat ir tinkamas reguliavimas. Norint tuo pačiu metu padidinti Europos konkurencingumą, būtinas nacionalinis ir Europos reguliavimas bei suderinti standartai. reikia supaprastinti administracines procedūras ir formalumus, taikomus galimybei pasinaudoti paslaugomis ir jas teikti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 48

Balsavo „prieš“: 113

Susilaikė: 6

3.3.3 punktas

Išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 52

Balsavo „prieš“: 130

Susilaikė: 6

3.5 punktas

Išbraukti visą punktą ir pakeisti šiuo tekstu:

Pakeisti taip:

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 68

Balsavo „prieš“: 127

Susilaikė: 5

3.5.1 punktas

3.5.1, 3.5.2, 3.5.3 punktus išbraukti ir pakeisti nauju punktu (3.5.1):

„Direktyvos projekto 16 straipsnyje numatytas kilmės šalies principas, taikomas iš esmės kartu su direktyvos projekto 17 straipsnyje nurodytomis išimtimis, sudaro direktyvos projekto pagrindą. Tik šitaip galima be papildomų kliūčių atverti paslaugų rinkas. Tarpvalstybinė paslaugų teikėjų konkurencija bus naudinga vartotojams ir taip pat ji gali sukurti naujų darbo vietų. Tačiau Komiteto įsitikinimu, kilmės šalies principo taikymas tik tuo atveju bus sėkmingas, jei bus apibrėžtas teisinis aiškumas ir teisinis saugumas taikymo srities atžvilgiu. Todėl taikant kilmės šalies principą, tuo pačiu metu turėtų būti atliekamas patikrinimas, kokioms paslaugoms reikėtų teisinių pagrindų suderinimo. Tuo pačiu metu reikia stengtis, kad nebūtų ribojamos darbuotojų bei vartotojų teisės ir kad būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus. Šiose srityse jau šiuo metu Europos Sąjunga kelia didelius reikalavimus, lyginant su visu pasauliu, kuriuos būtina užtikrinti.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 83

Balsavo „prieš“: 122

Susilaikė: 5

3.5.1punktas

Išbraukti

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 73

Balsavo „prieš“: 141

Susilaikė: 7

3.5.2 punktas

Taip pakeisti:

Siūlomos direktyvos 16 straipsnyje numatytas kilmės šalies principas, taikomas iš esmės kartu su siūlomos direktyvos 17 straipsnyje nurodytomis išimtimis, sudaro siūlomos direktyvos pagrindą. Kilmės šalies principas, kuris iki šiol taikomas prekėms, vienas į vieną yra perkeliamas į paslaugų sektorių. Tačiau tai tinka tik ten, yra tinkamas būtent ten, kur šios paslaugos gali būti standartizuotos kaip prekės, arba taisyklių suderinimas yra pažengęs į priekį tiek, jog neiškyla jokių nesklandumų. Tuo atveju, kai nėra arba negalima parengti jokių standartų (vadinamosioms „neapibūdinamosioms“ paslaugoms), į tokius ypatumus būtina atsižvelgti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 76

Balsavo „prieš“: 134

Susilaikė: 6

3.5.3 punktas

Taip pakeisti:

Todėl Komitetas mano, kad esminį kilmės šalies principą paslaugoms, teikiamoms tarpvalstybiniu lygiu, taikyti yra per anksti.Kilmės šalies principui taikyti yra reikalinga sąlyga — galimybė remtis panašiu faktiniu ir teisiniu lygiu. Komiteto įsitikinimu, kilmės šalies principo taikymas gali būti sėkmingas tik tada, kai egzistuoja teisinis aiškumas ir teisinis saugumas taikymo srities atžvilgiu. Todėl kilmės šalies principo taikymas, nenustačius tinkamo pereinamojo periodo, gali sukelti problemų, tuo labiau, kad turimi sektorių suderinimo instrumentai, Komiteto nuomone, nėra dar pakankamai išnagrinėti. Iki šiol tai kelia sistemų konkurencijos pavojų ir su tuo susijusį vartotojų, darbuotojų ir aplinkos standartų niveliavimą, kadangi Europos Sąjungoje vis dar egzistuoja skirtingos teisinės, socialinės ir sveikatos priežiūros sistemos. Derinant atskirus sektorius, ypač jautrioje paslaugų srityje galima geriau prisitaikyti prie ambicingų vidaus rinkos iššūkių, nei taikant per daug ankstyvą horizontalaus pobūdžio metodą. Atliekant suderinimą, būtina patikrinti kiekvieną sektorių, atliekant išsamią pasekmių analizę ir socialinių bei aplinkosaugos aspektų atžvilgiu, ir nustatyti, ar jam galima taikyti kilmės šalies principą. Kadangi suderinimo priemonės ir kilmės šalies principas yra beveik lygiaverčiai instrumentai, skirti vidaus rinkos uždaviniams įgyvendinti, todėl įvairių taisyklių suderinimo atskirose paslaugų srityse reikėtų siekti tinkamai nustatytais laiko periodais, tuo labiau, kad atskirų valstybių narių sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir profesinių kvalifikacijų sričių teisiniuose aktuose yra pateikiamos skirtingos nuostatos. Tarpiniame etape Europos Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba laikosi nuomonės, kad tai yra būtina. turėtų įvertinti, ar minėtų paslaugų sričių suderinimas buvo vykdomas pakankamai ir ar jis realizuotas pilnai.Atsižvelgiant į teisinių aktų suderinimo lygį, reikėtų suteikti galimybę paskutinį kartą juos suderinti. Šis metodas — kartu su tiksliu šių ypatingų paslaugų (pavyzdžiui, laisvųjų profesijų) apibrėžtu atribojimu — Komiteto įsitikinimu, turi tą privalumą, kad pakopomis galima geriau pasiruošti taikyti kilmės šalies principą, galiojantį po pereinamojo periodo dalyvaujančioms paslaugų sektoriuje suinteresuotoms grupėms, siekiant įgyvendinti vidaus rinkos uždavinius. Tas pats pasakytina ir apie bendro reguliavimo ir savireguliavimo mechanizmus.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 79

Balsavo „prieš“: 139

Susilaikė: 7

3.6.4 punktas

Išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 65

Balsavo „prieš“: 150

Susilaikė: 4

3.6.2 punktas

Išbraukti

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 74

Balsavo „prieš“: 140

Susilaikė: 3

3.9 punktas

Išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 73

Balsavo „prieš“: 134

Susilaikė: 5

3.15 punktas

Išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 90

Balsavo „prieš“: 135

Susilaikė: 2

Pakeisti 4.2.1 punktą

„Komisijos nuostata, kad nepaisant Direktyvos projekte nurodytų išimčių, iš esmės būtina taikyti kilmės šalies principą, yra teisinga. Tik šitaip galima be papildomų kliūčių atverti paslaugų rinkas. Tuo pačiu metu reiktų užtikrinti, kad taikant kilmės šalies principą, bus laikomasi teisinio aiškumo ir teisinio saugumo. Taikant kilmės šalies principą, tuo pačiu metu turėtų būti atliekamas patikrinimas, kokioms paslaugoms reikėtų teisinių pagrindų suderinimo. Reiktų atkreipti dėmesį į tai, kad nebūtų ribojamos darbuotojų bei vartotojų teisės ir kad būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus.Naujas nuostatas reikia tinkamai parengti jų taikymui ir kuo aiškiau jas struktūrizuoti, kad jas būtų galima paprastai ir be sutrikimų įgyvendinti. Tas pats pasakytina ir apie bendro reguliavimo ir savireguliavimo mechanizmus.“

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 66

Balsavo „prieš“: 146

Susilaikė: 4

4.2.1 punktas

Tiek kilmės šalies principas, tiek suderinimas yra svarbūs instrumentai siekiant užtikrinti laisvą paslaugų judėjimą. Tuo pačiu kilmės šalies principas gali būti katalizatoriumi priartinant atskirų valstybių teisės aktus ir galbūt tam tikrose srityse vėliau juos suderinant. Pats kilmės šalies principas galėtų suteikti daugiau informacijos įmonėms, pradedančioms teikti paslaugas kitose valstybėse tuo atveju, kai įmonė neturi įsisteigti šalyje, kurioje teikiamos paslaugos. Tai būtų pagrindinis paslaugų vidaus rinkos vystymosi svertas, kadangi tai būtų labai naudinga ne tik vartotojams, bet ir darbuotojams bei Europos konkurencingumo didinimui. Tačiau prieš tai, kai bus galima tikėtis veiksmingo kilmės šalies principo naudojimo, būtina išsiaiškinti visus galimus atvirus teisinius klausimus.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 75

Balsavo „prieš“: 135

Susilaikė: 3

4.2.2 punktas

Taip pakeisti:

Socialinių dimensijų problematika. Siūloma direktyva neturi sukelti esamų socialinių, darbo užmokesčio ir saugos standartų darbo vietoje smukimo, o ypač taikant direktyvą dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje. Negalima pakenkti nacionalinių kolektyvinių derybų ir sutarčių sistemoms, įskaitant ir su tuo susijusį direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo (Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje) įgyvendinimą. Valstybės narės turi sugebėti apibrėžti darbuotojų, savarankiškų arba tariamų savarankiškų darbuotojų sąvokas juridiškai taip, kad direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo taikymui, apribojant kilmės šalies principą, būtų sukurtas vienareikšmis pagrindas. Be to, valstybėms narėms reikia pavesti atvykstantiems ir išvykstantiems komandiruojamiems darbuotojams taikyti bendrąsias darbo sąlygas, kurios jų šalyje paprastai galioja visiems atitinkamos srities darbuotojams. Šiuo atveju verslininko pareiškimą dėl pagrindinio jo statuso galima būtų laikyti pakankama įgyvendinimo priemone. Esant reikalui, reikėtų vietoje įdarbinti darbuotoją, kuris būtų atsakingas už ten reikalingų dokumentų parengimą.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 84

Balsavo „prieš“: 132

Susilaikė: 1

4.2.4 punktas

Išbraukti ir pakeisti taip:

Procedūrų supaprastinimo ir vienos kontaktinės institucijos sukūrimo idėja yra sveikintina. Tačiau trūksta konkrečių pasiūlymų dėl procedūrų. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kovai su biurokratija ir administracinėmis kliūtimis.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 74

Balsavo „prieš“: 141

Susilaikė: 3

4.2.6 punktas

Išbraukti.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 76

Balsavo „prieš“: 140

Susilaikė: 1

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Kliringo ir atsiskaitymų Europos Sąjungoje — Būsimos priemonės

KOM(2004) 312 galutinis

(2005/C 221/21)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Kliringo ir atsiskaitymų Europos Sąjungoje — būsimos priemonės

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Biuras 2004 m. birželio 1 d. įpareigojo Vienos bendros rinkos, gamybos ir vartojimo skyrių parengti šią nuomonę.

Atsižvelgdamas į darbų skubumą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2005 m. vasario 10 d., pagrindiniu pranešėju paskyrė p. Burani ir 99 nariams balsavus „už“ ir 2 nariams susilaikius priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

2.   Dabartinė situacija

3.   Bendri pastebėjimai

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Kliūtys, minimos Giovannini ataskaitose

4.2   Bendros reguliavimo ir priežiūros sistemos nebuvimas

4.3   Vienodų konkurencijos sąlygų nebuvimas

5.   Komisijos tikslai

6.   Komisijos iniciatyvos

7.   Išvados

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių

reikalų komiteto pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Giovannini ataskaitas ir su jomis susijusius dokumentus galima rasti Komisijos interneto svetainėje: http://europa.eu.int/comm/internal_market/financial-markets/index_en.htm#otherdocs.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį integruotą veiksmų programą švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityje

KOM(2004) 474 galutinis — 2004/0153 (KOD)

(2005/C 221/22)

2004 m. rugsėjo 9 d. Komisija, laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 149 straipsnio 4 dalies, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo pasiūlymo, nustatančio integruotą veiksmų programą švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityje

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo rengimą šioje srityje, priėmė savo nuomonę 2005 m. sausio 20 d. (pranešėjas p. KORYFIDIS).

Savo 414-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. vasario 9-10 d. (vasario 10 d. posėdyje) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 107 nariams balsavus „už“ ir 2 — „prieš“.Susilaikiusiųjų nebuvo.

1.   ĮŽANGA

2.   KOMISIJOS PASIŪLYMAS

3.   BENDROSIOS PASTABOS

4.   KONKREČIOS PASTABOS

4.2   1–8 straipsniai

4.3   9–14 straipsniai

4.4   15–46 straipsniai

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Šio dokumento priede trumpai apibendrinami svarbiausi proceso etapai.

(2)  Šiuo klausimu žr. nuomonę OL C 120, 2005 5 20 ac fr.

(3)  Pažymėtina, kad paskutiniu metu buvo ieškoma būdų, kaip išspręsti su Lisabonos tikslais susijusias didžiąsias Sąjungos problemas (užimtumas, žinių ekonomika, tvari plėtra, ir t.t.). Visoms pasiūlytoms išeitims bendras yra vienas aspektas –siūloma vystyti mokymąsi visą gyvenimą ir skatinti tokio mokymosi sistemos kūrimą. Įgyvendinant šią veiklą gali būti realizuotos pirmininkaujančios šalies – Nyderlandų, – bendradarbiaujant su Europos Komisija, priimtos iniciatyvos dėl mokymo ir našumo santykių ir dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje, taip pat Kok pranešimas dėl vertinimo atlikimo 2005 m. kovo mėn., įpusėjus Lisabonos strategijos įgyvendinimo termino (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).

(4)  KOM(2004) 474, 16 dalis.

(5)  KOM(2004) 474, 17 dalis.

(6)  KOM(2004) 474, 18 dalis.

(7)  Sukurti žinių visuomenę, užtikrinti trijų dimensijų tvarų vystymąsi (trijose dimensijose), sukurti daugiašalę pasaulio valdymo sistemą.

(8)  Lisabonos tikslai dėl žinių ekonomikos ir tvaraus vystymosi („Göteborg“), taip pat Barselonos tikslai dėl Europos švietimo sistemų kokybiškumo.

(9)  Žr. CES 1435/2004.

(10)  Šiuo klausimu žr. OL C 157, 1998 05 25, 3.7.1 dalį, kurioje teigiama, kad „politikos krypčių, susijusių su Europos švietimo erdve (švietimas, mokymas ir jaunimas), suderinimas ir atitinkamų veiksmų koncentravimas yra sine qua non sąlyga švietimo erdvės plėtrai įgyvendinti. Įgyvendinant švietimo, mokymo ir jaunimo politikos kryptis, nuo pat jų suformavimo, patvirtinimo iki įgyvendinimo, veiksmai turės būti suderinti, o šios kryptys turės būti integruotos. Priimdamas šią poziciją komitetas neketina kritikuoti kai kurių švietimo iniciatyvų plėtros ar juo labiau skatinti priimti centralizuotą politinę schemą, bet nori pabrėžti, kad galiausiai turi būti sukurta vieninga strategija švietimo, mokymo ir jaunimo srityse, taip pat kaip ir integruota veiksmų programa“.

(11)  Šiuo klausimu žr. Komisijos pasiūlyme pateiktą sąvokos „švietimas ir mokymasis visą gyvenimą“ apibrėžimą (3 straipsnio 27 dalis).

(12)  KOM(2004) 156 galutinis.

(13)  Dokumento KOM(2004) 474 galutinis 3 dalies pirmoji įtrauka.

(14)  Šios švietimo sektoriaus „žemesnės grandys“ apima įvairias švietimo pakopas (pradinį, vidurinį ir aukštąją mokslą), mokymo šakas (bendrąjį lavinimą, profesinį švietimą ir mokymą), su švietimu susijusius asmenis (švietimą ir mokymą organizuojančius asmenis, dėstytojus) ir jo būdus (klasikinius bei neformalius).

(15)  Norėdami sužinoti daugiau, žiūrėkite CES 1435/2001 9 dalį (geros praktikos pavyzdys).

(16)  Šiuo klausimu žr. OL C 120, 2005 5 20 8.1.1.3 dalį.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Kaip geriau integruoti regionus, turinčius nuolatinių gamtinių ir struktūrinių kliūčių“

(2005/C 221/23)

Pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 29 straipsnio 2 punktą, 2004 m. sausio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė pateikti nuomonę dėl: „Kaip geriau integruoti regionus, turinčius nuolatinių gamtinių ir struktūrinių kliūčių“.

Ekonominės ir pinigų sąjungos ir ekonominės bei socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino nuomonę 2005 m. sausio 19 d. Pranešėjas buvo p. Paulo BARROS VALE.

Savo 414-osios plenarinės sesijos metu 2005 m. vasario 9 — 10 d.2005 m. vasario 10 d. posėdyje) 80 nariams balsavus „už“, 0 „prieš“ ir 3 nariams susilaikius Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę.

1   Įžanga ir bendros pastabos

1.1   Nuo nuolatinių gamtinių ir struktūrinių trūkumų kenčiančių regionų koncepcijos apibrėžimas ir nustatymas

1.2   Europos Sąjungos salų regionų problemos

1.3   Aukštumų regionų problemos

1.4   Mažo gyventojų tankio problemos

1.5   Su transportu ir transporto sąnaudomis susiję klausimai, tiek tenkančių vienam gyventojui, tiek absoliučiais skaičiais

1.6   Telekomunikacijų klausimai

1.7   Infrastruktūra ir prieiga prie viešų paslaugų, o būtent jūrų uostų, oro uostų, geležinkelių, kelių, sveikatos priežiūros paslaugų, švietimo ir lavinimo bei žinių politikos

1.8   Su aplinka susiję suvaržymai ir galimybės; ekosistemų įvairovė

1.9   Su ekonomine veikla susijusios problemos; sektorinių veiklų koncentracija ir alternatyvų trūkumas; užimtumo padėtis

1.10   Galimybės turizmui ir rekreacijai

1.11   Gebėjimas pritraukti investicijas ir kurti galimybes, kurios išlaikytų gyventojus regione ir vystytų jo endogeninį potencialą

1.12   Nutolimas nuo pagrindinių rinkų ir pagrindinių sprendimų priėmimo centrų; daugialypių veiklų ekonomikos darnumui reikiamos „kritinės masės“ nebuvimas

1.13   Nagrinėjamų regionų atstovaujamų ekonominių ir socialinių judėjimų padėtis

1.14   Nuolatinių struktūrinių problemų mažinimui skirta Bendrijos ir nacionalinė politika

1.15   Šių regionų daugiametis vystymasis, atsižvelgiant į jiems taikomą viešą politiką

1.16   Solidarumo pastangos struktūrinėje politikoje

1.17   Pirmas siekinys: darnios ir gerai pritaikytos pastangos

1.18   Valstybės pagalbos sistemų peržiūra (8)

2   Išvados ir rekomendacijos

2.5   Kas tokioje politikoje turėtų būti numatyta?

2.6   Nuolatinių trūkumų turinčių regionų politikos tikslai

3   Baigiamoji pastaba

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 61 2003 03 14, p. 113.

(2)  Galutinė ataskaita (2000 m. CE.16.0.AT.118), „Europos Sąjungos salų regionai ir atokiausi regionai“, 2003 m. kovo mėn.

(3)  Salų apibrėžimui Eurostat naudoja penkis kriterijus: jos turi būti mažiausiai vieno kv. km. dydžio, nuo žemyno nutolusios mažiausiai 1 km., turi turėti mažiausiai 50 nuolatinių gyventojų; negali turėti nuolatinės jungties su žemynu ir negali būti ES sostinės vieta.

(4)  KOM(2004) 492 galutinis, 52 straipsnis, 1 b) i) punktas

(5)  XIX priedas

(6)  „Kalnų sritys Europoje: kalnų sričių ES valstybėse narėse, šalyse kandidatėse ir kitose Europos šalyse analizė“, Europos Komisija, 2004 m. sausio mėn.

(7)OL C 61, 2003 03 14, 187 psl.

(8)  Valstybės pagalba laikomi tiesiogiai pervedimai įmonėms subsidijų, atleidimo nuo mokesčių, dalyvavimo akciniame kapitale, lengvatinių paskolų, mokesčių atidėjimo ar apskaičiuotų garantijų forma, kad harmonizuoti valstybės pagalbos sudėtinius duomenis pagal bendrą palyginamą rodiklį visose šalyse.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Vartotojų politikos po ES plėtros

(2005/C 221/24)

2003 m. liepos 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 punktu, nusprendė parengti nuomonędėl: „ES plėtros poveikio vartotojų politikai“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 8 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas- p. Pegado Liz.

Savo 414-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. vasario 9-10 d. (2005 m. vasario 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 95 balsais „už“ ir 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę

1.   Įžanga — pagrindai

2.   Priimtas metodas ir parengiamasis darbas

3.   „Vartotojų organizacijos atstovo“ apibrėžimas kaip pagrindas remti vartotojų interesus ir vartotojų dalyvavimą

4.   Vartotojų organizacijų ir asociacijų finansavimas

5.   Maksimalus harmonizavimas atitinka aukščiausią vartotojų apsaugos lygį

6.   Subsidiarumo, bendro pripažinimo ir atsargumo principai — vartotojų apsaugai skirtas aiškinimas ir taikymas

7.   Tikrai horizontalus požiūris į vartotojų politiką

8.   Vartotojų teisės paprastinimas ir kodifikavimas

9.   Vartotojų informavimas ir švietimas

10.   Administracinis bendradarbiavimas vartotojų apsaugos įstatymų taikyme

11.   Kai kurios mintys dėl vartotojų interesų veiksmingos ir deramos apsaugos, gynimo ir rėmimo išsiplėtusioje bendroje rinkoje

12.   Išvados

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne–Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK turėjo galimybę aptarti visus šiuos klausimus visoje eilėje nuomonių, iš kurių reikėtų išskirti:

(2)  Žr. Tarybos 2002 m. gruodžio 14 d; nutarimo dėl „Bendrijos vartotojų politikos strategijos 2002-2006 m.“ 14 punktą (OL C 11 2003-01-17, psl. 1), kur teigiama:

„KVIEČIA KOMISIJĄ IR VALSTYBES NARES:

(3)  Žr. ypač į 2003 m. gruodžio 8 d. sprendimo, nustatančio bendrus Bendrijos finansavimo veiksmų, remiant vartotojų politiką 2004-2007 m., pagrindus, 7 straipsnio 2 ir 3 dalis (OL L 5 2004-01-09, psl. 1), kur yra teigiama:

„2.   Finansinė pagalba 16 veiksmui gali būti suteikta Europos vartotojų organizacijoms, kurios:

3.   Finansinė pagalba 17 veiksmui gali būti suteikta Europos vartotojų organizacijoms, kurios:

(4)  Žr. OL L 166 psl. 51, kur teigiama:

Subjektai, kompetentingi pareikšti ieškinį

Šioje direktyvoje „kompetentingi subjektai“ – tai bet kokia pagal valstybės narės teisę tinkamai įsteigta įstaiga ar organizacija, kuri turi teisėtą interesą užtikrinti 1 straipsnyje nurodytų nuostatų laikymąsi, visų pirma:

Arba jo dabartinis „kodifikuotas variantas“, kurias teigia:

Subjektai, kompetentingi pareikšti ieškinį

Šioje direktyvoje „kompetentingi subjektai“ – tai bet kokia pagal valstybės narės teisę tinkamai įsteigta įstaiga ar organizacija, kuri turi teisėtą interesą užtikrinti 1 straipsnyje nurodytų nuostatų laikymąsi, visų pirma:

(5)  Kooperatinio sektoriaus svarbos klausimais žr. Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrijų Europoje rėmimo KOM(2004) 18 galutinis 2004 vasario 23 d., kuris iš naujo iškelia mintį dėl Europos kooperatinių asociacijų statuto. (Pranešėjas p. Sr. Hoffelt).

(6)  Todėl EESRK sveikina Komisijos naujausią iniciatyvą (DG SANCO) kreiptis į Europos vartotojų organizaciją (BEUC), kad šiais metais surengtų mokymo kursus finansų ir žmogiškųjų išteklių valdymo, viešųjų ryšių ir vartotojų įstatymų klausimais.

(7)  2003 m. spalio 9 d. sprendimas dėl Europos vartotojų konsultacinės grupės sudarymo (OL L 258 2003-10-10).

(8)  2002 m. gruodžio mėn. buvo paskelbta, kad šios pareigos bus įsteigtos siekiant užtikrinti pastovų dialogą su Europos vartotojais, jas užėmė p. Juan Riviere y Marti, komisaro Mario Monti paskyrimu 2003 m. gruodžio 9 d. (IP/03/1679 2003-12-09).

(9)  Didelės svarbos yra naujas Komisijos sprendimas dėl Mokslinių komitetų sudarymo vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos srityse (OL L 66 2004-03-04).

(10)  Klausimyne 72 % respondentų teigė, kad vartotojų asociacijos gavo valstybės paramą, tačiau nepakankamą.

(11)  2003 m. rugpjūčio mėn. BEUC itin laiku priėmė pareiškimą, kuriuo kreipėsi į naujų valstybių narių vyriausybes, kad jos suteiktų vartotojų asociacijoms deramą finansinę paramą ir iškėlė klausimą dėl galimybės naudoti PHARE programos lėšas iš savo pusės.

(12)  75 % respondentų teigė, kad vartotojų asociacijos neturėjo naudos iš mokesčių lengvatų.

(13)OL C 5, 2004-01-09 psl. 1, plg., pranešėjas: p. Hernįndez Bataller -OL C 234 2003-09-30.

(14)  SEC (2003) 1387 2003-11-27.

(15)  Žr. 153 straipsnio 1 ir 5 dalis, pastaroji teigia, kad priemonės, kuriomis remiama, papildoma ir stebima valstybių narių vykdoma politika, ir kurios buvo priimtos Tarybos, remiantis 251 straipsniu ir pasikonsultavus su Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetu, „netrukdys bet kuriai valstybei narei išlaikyti ar įvesti dar griežtesnes apsaugines priemones“, žinoma, užtikrinus, kad šios priemonės atitinka Sutartį, o ypač subsidiarumo ir proporcingumo principus.

(16)  Ta pati nuostata buvo įtraukta į 129-A straipsnį pagal Mastrichto sutarties pataisas.

(17)  Plg. Pavyzdžiui, direktyvos 90/314/EEB (kompleksinės atostogos) 8 straipsnį; 94/47/EB (laiko dalinimas), 11 straipsnį; 93/13/EEB (nesąžiningos sąlygos), 8 straipsnį; 97/7/EB (nuotolinės sutartys), 14 straipsnį; 85/577/EEB (sutartys, suderėtos už verslo patalpų ribų); 84/450/EEB (klaidinanti reklama), 7 straipsnį; ir 87/102/EEB (vartotojiškas kreditas), 15 straipsnį. Reikėtų paminėti Komisijos prašymu Vartotojų teisės centro atliktą ir Monique Goyens koordinuotą svarbų tyrimą. Šios nuomonės pranešėjas turėjo galimybę dalyvauti šiame tyrime, kartu su žymiais teisės specialistais, kaip profesoriai Klaus Tonner, Lopez-Sanchez, Susanne Storm, Jérome Frank, Alexandros Voutsas, William Fagan, Paolo Martinello, Andrée Colomer, A. Tavassy ir Geraint Howells (SPC/02/93/CM, 1994 m. liepa). Galutinė ataskaita gana teisingai nustatė skirtumą tarp įvairių harmonizacijos formų: minimali, visiška, dalinė, pilna ir pasirinktinė.

(18)  KOM (2001) 531 galutinis 2001-10-02.

(19)  KOM (2002) 208 galutinis 2002-05-07.

(20)  KOM (2002) 443 galutinis 2002-09-11.

(21)  KOM (2003) 356 galutinis 2003-06-18.

(22)  Įtrauktas į Sutartį kai įsigaliojo Suvestinis Europos aktas.

(23)  Plg. Konstitucijos projekto 32 straipsnis.

(24)  Tai gerai parodo ir nauji reglamentai dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (Reg. (EB) No. 44/2001 2000-12-22); dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (Reg. (EB) No. 1348/2000 2000-05-29); dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis abiejų sutuoktinių vaikams, pripažinimo bei vykdymo (Reg. (EB) No. 1347/2000 2000-05-29); dėl bankroto bylų (Reg. (EB) No 1346/2000 2000-05-29); dėl prekybos akcijų Vidaus rinkoje (KOM(2002) 585 galutinis 2002-10-25); dėl už vartotojų apsaugos įstatymų vykdymo užtikrinimą atsakingų nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo (KOM(2003) 443 galutinis 2003-07-18); dėl medžiagų ir daiktų, skirtų kontaktuoti su maistu (KOM(2003) 689 galutinis 2003-11-17).

(25)  Žr. ES sutarties 5 straipsnio II dalį, kurioje teigiama:

„Pagal subsidiarumo principą Bendrija imasi veiksmų srityse, kurios nepriklauso jos išimtinei kompetencijai, tik tada ir tokiu mastu, kai siūlomo veiksmo tikslų šalys narės negali deramai pasiekti, o Bendrija dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio gali juos pasiekti geriau“.

Tačiau Konstitucijos projekto 9 straipsnio l dalies formuluotėje esama nemažai skirtumų, kuriuos būtina nuodugniai ištirti.

Konstitucijos projekte teigiama:

„Pagal subsidiarumo principą Sąjunga tose srityse, kurios nepriklauso jos išimtinei kompetencijai, veiksmų imasi tik tada ir tik tokiu mastu, kai šalys narės numatomo veiksmo siekinių negali deramai pasiekti centriniu arba regioniniu ir vietos lygiu, o Sąjungos lygiu dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio juos pasiekti būtų lengviau“.

Patys svarbiausi įnašai į diskusiją apie šį principą yra šie:

Subsidiarumas: pokyčio iššūkis, Jacques Delors Colloquium darbai, paskelbti Europos Viešojo administravimo instituto, Mastrichtas, 1991 m. (EIPA 11/04); „Subsidiarumo principas“, Jean-Louis Clergerie, Ellipses, 1997 m.; tyrimas, manoma nepaskelbtas, prof. G. Vandersanden, „Considérations sur le principe de subsidiarité“, 1992 m. sausis; „Il principio di sussidiarietą nella prospectiva dell'attuazione del Trattato sull' Unione europea“, Gian Pietro Orsello, Roma, 1993 m.; ir Mégret parengti Sutarties komentarai, 1 tomas, 2 leidimas, priedas, III sk., psl. 421 ir sekantys.

(26)  Tačiau būtina atkreipti dėmesį, kad Komisija šį principą nuo pradžių taikė taip, kaip pateikia 1992 m. gruodžio 11 ir 12 d. Edinburgo Taryba, kad įstatymų leidybos pasiūlymų analizė, atlikta pagal minėtą principą, tapo visos eilės siūlomų direktyvų, kurios buvo rengiamos, pašalinimo, o taip pat daugelio kitų atidėjimo ar peržiūros priežastimi.

(27)  Šis principas buvo įtrauktas į 100-b straipsnį, kai įsigaliojo Suvestinis Europos aktas, galutinai įtraukiant Cassis de Dijon bylos verdiktą.

(28)Bendras pripažinimas bendroje rinkoje - Pranešėjas: p. Lagerholm - OL C 116 2001-04-20.

(29)  KOM (1999) 299 galutinis 1999-06-16.

(30)OL C 12 2001-03-15

(31)  Tai ypatingai liečia paštu parduodamus finansinius produktus.

(32)  Plg. EESRK nuomonė dėl Atsargumo principo naudojimo - Pranešėjas: p. Bedossa - OL C 268 2000-09-19, psl. 6.

(33)  Plg. EEB Preliminari vartotojų apsaugos ir informacijos politikos programa 1975 m. balandžio 14 d., kurioje teigiama: „Visoms šioms [vartotojų] teisėms turėtų būti suteiktas didesnis turinys veiksmų pagal Bendrijos politiką, kaip ekonomikos, bendrą žemės ūkio, socialinę, aplinkosaugos, transporto ir energetikos politiką, pagalba, taip pat suartinant įstatymus, kurių visi daro poveikį vartotojų pozicijai“ (OL C 92 1975-04-25). Ši mintis vėliau virto 1985 m. liepos 4 d. Tarybos sprendimu, pavadinimu „Naujas impulsas“, kuriame pirmą kartą buvo visiškai teisingai atsižvelgta, kad Europos Ekonominės bendrijos kūrimo tikslais yra bendros rinkos užbaigimas buvo priemonė, o ne pabaiga (KOM(85) 314 galutinis). Tai tapo Tarybos 1986-06-23 nutarimo pagrindu.

Europos Parlamentas taip pat savo 1992 m. kovo mėn. Nutarime dėl atsižvelgimo į vartotojų apsaugos ir visuomenės sveikatos reikalavimus užbaigiant bendrą rinką, kreipėsi į Komisiją, kad vis labiau ir labiau būtų atsižvelgiama į vartotojų apsaugos reikalavimus visose politikos srityse (DOC. PE 152150).

Tačiau Europos Vadovų Tarybos Amsterdame išvakarėse EESRK buvo pavesta parengti nuomonę dėl Bendros rinkos ir vartotojų apsaugos (CES 1309/95 1995 m. lapkričio 22 d. – Pranešėjas: p. Ceballo HerreroOL C 39 1996-02-12) ir aiškiai nustatyti visą eilę rekomendacijų dėl horizontalaus požiūrio vartotojų politikoje taikymo, o taip pat ragino į peržiūrėtą sutartį įtraukti bendrą nuorodą šiuo klausimu.

(34)  Str. III-38 ir str. III-5.

(35)  KOM (2002) 208 galutinis 2002-05-07.

(36)  Ten pat psl. 7.

(37)  EESRK nuomonė 276/2003 2003 m. vasario 26 d. – Pranešėja: p. Ann Davison - OL C 95 2003-04-23.

(38)  Anksčiau nurodytose nuomonėje CES 1309/95 EESRK šiuo klausimu rekomendavo:

(39)  Nuo 1992 m. didelės svarbos yra Komisijos dokumentai „Geresnė įstatymų leidyba“, ypač dokumentas 2002 (KOM(2002) 715 galutinis, 2002-12-11) ir jos 2001 m, gruodžio 5 d. komunikatai dėl „Reglamentavimo aplinkos paprastinimo ir gerinimo“ (KOM(2001) 726 galutinis, 2002 m. birželio 5 d. dėl „Europos valdymas: geresnė įstatymų leidyba“ (KOM(2002) 275-278 galutinė) ir 2003 m. vasario 11 d. dėl „Bendrijos teisyno (acquis) atnaujinimo ir paprastinimo“ (KOM(2003) 71 galutinis), ir ypač jos neseniai paskelbta įstatymų leidybos ir darbo programa 2004 m. (KOM(2003) 645 galutinė 2003-10-29), kuri Bendrijos įstatymų paprastinimui ir kodifikavimui suteikia pirmenybę 2004 m. (5 priedas).

(40)  Plg. EESRK nuomones, kurių pranešėjais buvo p. Vever (OL C 14 2001-01-16), p. Walker (OL C 48 2002-02-21 ir OL C 125 2002-05-27), p. Simpson (OL C 133 2003-06-06) ir p. Retureau (INT 187 2004 m. kovo 17 d. – CESE 500/2004; OL C 112 2004-04-30).

(41)OL C 321 2003-12-31. Plg. ypač svarbią EP 2003-09-25 atskaitą (A5-0313/2003), kurią parengė EP narė Monica Frassoni.

(42)  KOM(2003) 71 galutinis, kurios pranešėju buvo p. Retureau (CESE 500/2004; OL C 112 2004-04-30).

(43)  Į klausimą kiek pažangos pasiekti perkeliant Bendrijos teisyną (acquis), 65 % klausimyno respondentų atsakė, kad teisinių pagrindų reforma yra pilnai užbaigta, o 35 % teigė, kad perkėlimo procesas nėra baigtas.

(44)  Mintis apie Bendrijos vartotojų teisės „kodifikavimas“ ir daugelis termino „kodifikavimas“ reikšmių buvo išsamiai aptartos Lione 1997 m. gruodžio 12 ir 13 d. surengtame koliokviume, kurio protokolą paskelbė Bruylant (1998 m.) pavadinimu „Vers un Code Européen de la Consommation“. Šios temos vėl buvo aptartos 2000 m. sausio 14 ir 15 d. Bologne-sur-Mer surengtame koliokviume, kurio protokolą paskelbė Documentation Franēaise (Paryžius 2002). Ši tema taip pat aptarė įvairūs autoriai Dominique Fenouillet and Franēoise Labarthe darbe, pavadinimu „Faut-il recodifier le droit de la consommation?“ (ECONOMICA, 2002 m.).

(45)  EESRK nuomonė 105/2004, kurios pranešėju buvo p. Hernįndez Bataller (OL C 108 2004-04-30).

(46)  Šiuo klausimu žr. bendrai EESRK nuomones dėl „Bendros rinkos ir vartotojų apsaugos“, kurios pranešėjas buvo p. Ceballo Herrero (OL C 39 1996-02-12) ir dėl „Europos Sąjungos vartotojų apsaugos Žaliosios knygos“, kurios pranešėja buvo p. Davison (OL C 125 2002-05-27) ir ypač nuomones dėl pasiūlymų direktyvoms dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos, prekybos į namus, vartotojų kredito, kompleksinių kelionių, nesąžiningų sąlygų, laiko dalinimo, nuotolinio prekių bendrai ir paslaugų konkrečiai pardavimo, gamintojo atsakomybės, elektroninės prekybos, produktų saugos ir nesąžiningos komercinės praktikos.

(47)  2003 m. kovo 26 d. nuomonė, kurios pranešėju buvo p. Hernįndez Bataller (OL C 133 2003-06-06). Olandijos Vartotojų reikalų komiteto 2000 m. lapkričio mėn. Ataskaita šiuo klausimu taip pat gali būti įdomi šiuo aspektu.

(48)  Kaip nurodyta Tarybos 1986 m. birželio 9 d. nutarime (OL C 184 1986-07-23).

(49)  Nuomonė priimta 2004 m. sausio 28 d. - Pranešėjas: p. Hernįndez Bataller (OL C 108 2004-04-30). Komisija 2002 m. gruodžio 11 d. komunikate (KOM(2002) 725 galutinis) jau atkreipė dėmesį į Bendrijos teisės taikymo geresnės stebėsenos poreikį.

(50)  1992 m. gruodžio 11 ir 12 d. Edinburgo Tarybos posėdyje buvo nuspręsta išbraukti nemažai siūlomų ir jau rengiamų direktyvų, siekiant taikyt subsidiarumo principą; tai lietė ir nagrinėjamą tekstą. (SN/456/92 C priedas prie Pirmininkaujančios šalies išvadų)

(51)  Direktyva 2001/95/EB, 20 straipsnis.

(52)  KOM (2003) 313 galutinis 2003-06-06.

(53)  KOM (2004) 2 galutinis 2004-01-13. Žr. nuomonę, pranešėjai p. Metzler ir p. Ehnmark, t.p. 2003-12-01 Tarybos reglamentą (OL C 299 2003-12-10).

(54)  Šis komentaras išreikštas be jokio ketinimo numatyti, kokia bus EESRK šiuo metu rengiama (CES137/2005).

(55)  Plg. Žalioji knyga „Bendro intereso paslaugos“ (KOM(2003) 270 galutinė 2003-05-21) ir Komisijos komunikatas, pavadinimu „Bendro intereso paslaugos Europoje“ (KOM(96) 443 galutinė 1996-09-11).

(56)  Nuomonė CESE 1607/2003 2003-12-10 (OL C 80 2004-03-30) - Pranešėjas: p. Hernįndez Bataller ir nuomonė CES 605/1997 1997-05-29 (OL C 287 22.9.1997) - Pranešėjas: p. Van Dijk. Taip pat žr. EESRK sektorines nuomones dėl tam tikrų pagrindinių paslaugų, ypač nuomonę CES 1269/1996 1996-10-21 (OL C 66 1997-03-03) dėl energetikos ir nuomonę CES 229/2001 2001-03-01 (OL C 139 2001-05-11) dėl elektroninių ryšių paslaugų – Pranešėjas abiem atvejais: p. Hernįndez Bataller.

(57)  Neseniai priimtame sprendime Portugalijoje telefoninio ryšio paslaugos, dideliam nustebimui, nebuvo įtrauktos į pagrindines viešąsias paslaugas (Law 5/2004 2004-02-10)

(58)  Šis komunikatas yra dokumente KOM(2004) 374 galutinis 2003-07-22 („Roma II“)

(59)  Reglamentas dėl nesutartinėms prievolėms taikomos teisės (KOM(2003) 427 galutinis 2003-07-22 („Rome II“)

(60)  Nuomonė CESE 841/2004 – Pranešėjas: p. Von Fürstenwerth (OL C 241; 2004-09-28).

(61)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB 2000 m. kovo 20 d., OL L 109 2000-05-06.

(62)  Direktyva nustato, kad gaminio kilmė privaloma tik tada, kai jo nenurodymas galėtų suklaidinti vartotojus; ši nuostata leidžia kilti nemažoms abejonėms, o teisinio tikrumo požiūriu nėra pakankamai aiški.

(63)  Greito pasikeitimo informacija sistema.

(64)  Analogiškai teigiama: EESRK nuomonėje dėl „Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl bendros gaminių saugos“ (OL C 367 2000-12-20). Į klausimą apie rinkos stebėsenos mechanizmus, 65 % respondentų juos laikė pakankamais, o 37 % laikė juos santykinai neveiksmingais.

(65)  Direktyva 85/374/EEB 1985 m. liepos 25 d. dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo, kurią iš dalies pakeitė 1999 m. gegužės 10 d. Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/34/EB, energetikos rinkos įtraukimu išplėtusi direktyvos sferą.

(66)  KOM (1999) 396 galutinis 1999-07-28.

(67)  Ypatinga nuoroda čia pateikiama į Lovells ataskaitą (MARKT/2001/II/D), sutarties Nr. ETD/2001/B5-3001/D/76; dabartinis pranešėjas taip pat dalyvavo anksčiau minėtos ataskaitos rengime.

(68)  Tarybos 1985 m. gruodžio 20 d. direktyva 85/577/EEB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su sutartimis, sudarytomis ne prekybai skirtose patalpose; OL L 372 1985-12-31.

(69)  Europos Parlamento ir Tarybos 1997 m. gegužės 20 d. direktyva 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis, OL L 144 1997-06-04.

(70)  Ten pat 11 str. 3a d.)

(71)  Europos Parlamento ir Tarybos 2002 m. rugsėjo 23 d. direktyva 2002/65/EB dėl dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis;OL L 271 2002-10-09.

(72)  Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl valstybių narių vartotojų kreditus reglamentuojančių įstatymų, reglamentų ir administracinių nuostatų harmonizavimo KOM(2002) 443 galutinis 2002-09-11.

(73)  89 % respondentų teigė, kad ši teisė nustatyta įstatymuose, tačiau 30 % manė, kad šie mechanizmai nėra tinkamai taikomi.

(74)  1993 m. balandžio 5 d. direktyva 93/13/EEB, OL L 95 1993-04-21, psl. 29.

(75)  Kiek yra žinoma, Nesąžiningų sutarties sąlygų duomenų bazė (CLAB) nebeatnaujinama ir prie jos sunku prisijungti. 52 % respondentų manė, kad vartotojų apsauga nuo nesąžiningų išlygų yra pakankama, o tik 19 % laikė ją nepakankama.

(76)  COM(2000) 248 galutinis 2000-07-06; plg. nuomonė - Pranešėjas: p. Ataķde Ferreira – OL C 116 2001-04-20.

(77)  Direktyva 87/102/EEB, OL L 42 1987-02-12 ir direktyva 98/7/EB, OL L 101 1998-04-01.

(78)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių vartotojų kreditus reglamentuojančių įstatymų, reglamentų ir administracinių nuostatų harmonizacijos, 2003 m. liepos 17 d. (OJ C 234 2004-09-30), kur EESRK pažymi, kad jis nesutinka, kad pasiūlyme, kaip ir direktyvoje 87/102/EEC, būtų laikoma, kad bendros rinkos vystymas vis dar pagrindinis rūpestis, ir kad vartotojų apsauga yra svarbi tiek, kiek gali skatinti kredito pasiūlos laisvą judėjimą, pati savaime nebūdama tikslu, o tik bendros rinkos vystymo priemone.

(79)  Šiuo klausimu reikėtų pažymėti vis dar aktualias EESRK informacinę ataskaitą ir savo iniciatyva parengtą nuomonę šiuo klausimu (2002-04-24 - Pranešėjas: p. Ataķde Ferreira, OL C 149 2002-06-21) ir įvairius susitikimus, kuriuos šiuo klausimu surengė Komisija ir nacionalinės organizacijos.

(80)  Komisijos rekomendacija 87/598/EEB dėl „Europos Elgesio kodekso elektroninių mokėjimų klausimais“ (OL L 365, 1987 12 24) nėra pakankama, kad apsaugotų vartotojų interesus šioje srityje.

(81)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl „Naujų teisinių pagrindų, reglamentuojančių mokėjimus vidaus rinkoje“ (KOM(2003) 718 galutinis); EESRK parengs nuomonę šiuo klausimu, kurios pranešėju bus p. Ravoet (2004 m. birželio 30 d.).

(82)  Plg. KOM(2004) 91 galutinis 2004-03-12 ir EESRK šiuo metu rengiama nuomonė, kurios pranešėjai yra p. Retureau ir p. Davison.

(83)  Plg. KOM(2004) 341 galutinė ir nuomonė, kurios pranešėjai yra kartu ir šios nuomonės pranešėjai.

(84)  Plg. Komisijos komunikatas dėl „Europos sutarčių teisės“ (KOM(2001) 398 galutinis 2001-07-11) ir atitinkama EESRK nuomonė – pranešėjas: p. Retureau (OL C 241 2002-01-07).

(85)  Plg. EESRK savo iniciatyva rengia nuomonę dėl „Europos draudimo sutarčių“ (INT/202) – pranešėjas: tas pats, kaip ir šios nuomonės.

(86)  Direktyva 1999/44/EEB 1999-05-25, OL L 171 1999-07-07.

(87)  EESRK 1994 m. birželio 1 d. nuomonė 743/94 – pranešėjas: p. J. Proumens (OL C 295 1994-10-22).

(88)  Kaip nustatyta Komisijos puikioje „Žaliojoje knygoje“ (KOM(1993) 509 galutinis 1993-11-15); nagrinėjama direktyva neatitiko šios Žaliosios knygos dvasios.

(89)  KOM(2001) 531 galutinis; cf. parecer CESE 344/2002, pranešėjas: Davison (OL C 125, 2002 05 27).

(90)  nuomonė 2004-01-28 – pranešėjas: p. Hernįndez Bataller (OL C 108 2004-04-30).

(91)  Nuomonė OL C 221 2002-09-17 - pranešėjas: p. Dimitriadis – dėl Komisijos pasiūlymo dėl šio klausimo reglamentavimo (KOM(2001) 546 galutinis 2001-10-02).

(92)  71 % respondentų teigė, kad yra mechanizmai, leidžiantys vartotojams pasiekti prieigą prie teisingumo, tačiau tik 29 % teigė, kad tokių mechanizmų nėra; į klausimą apie jų veiksmingumą, 58 % manė, kad pakankamai veiksmingi, o 35 % laikė juos sąlyginai neveiksmingais.

(93)  1998 m. gegužės 19 d. direktyva 98/27/EB (OL L 166 1998-06-11) dabar yra kodifikuota (KOM(2003) 241 galutinė 2003-05-12).

(94)  Į klausimą ar yra nuostatas, atleidžiančios vartotojų asociacijas nuo teismo išlaidų, 73 % respondentų teigė, kad tokių nuostatų nėra.

(95)  EESRK nuomonė dėl „Alternatyvaus ginčų sprendimo civilinėje ir komercinėje teisėje Žaliosios knygos“(KOM(2002) 196 2002-04-19) – pranešėjas: p. Malosse -, OL C 85 2003-04-08. Tęsiant toliau šį darbą, EESRK laukia ataskaitos apie Europos neteisminio tinklo (EEJ-NET) darbą paskelbimo; tačiau komitetas norėtų pažymėti, kad jo veiksmingumo didinimas reikalingas čia ir dabar.

(96)  78 % respondentų teigė, kad yra alternatyvios ginčo sprendimo priemonės, o tik 33 % teigė, kad nėra jokių.

(97)  1998 m. gegužės 30 d. rekomendacija 98/257/EB dėl „principų, taikomų struktūroms, atsakingoms už neteisminį vartotojų ginčų sprendimą“, OL L 115 1998-04-17 ir 2001 m. balandžio 4 d. rekomendacija 2001/310/EC, OL L 2001-04-19.

(98)  Tarybos dokumentas 9179/99 ir Corr 1-99/00806; EESRK nuomonės šiuo klausimu buvo p. Ravoet (OL C 75 2000-03-15); šie Tarybos dokumentai dabar tapo Tarybos direktyva (OL L 160 2000-06-30, psl. 1).

(99)  Reglamentas 44/2001/EB (OL L 12 2001-01-16).

(100)  KOM (2003) 427 galutinis 2003-07-22.

(101)  KOM(2002) 654 galutinis; EESRK nuomonės šiuo klausimu pranešėjas buvo šios nuomonės autorius (Nuomonė CESE 88/2004 OL C 108 2004-04-30).

(102)  KOM(2001) 705 galutinis; EESRK nuomonės šiuo klausimu pranešėjas buvo p. Ataķde Ferreira (2001-10-17,, OL C 36; 2002-02-08).

(103)  Nuomonė „Vartotojų politikos strategija 2002-2006 m.“ (2003-02-26, OJ C 95 2003-04-23) - pranešėja: p. Ann Davison); Nuomonė „Vartotojų politikos finansiniai pagrindai 2004-2006 m.“ (2003-07-17, OJ C 234 2003-09-30) - pranešėjas: p. Hernįndez Bataller)

----

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami pakeitimai debatų metu buvo atmesti, nors už kuriuos balsavo ne mažiau kaip ketvirtadalis visų balsų:

12.5 punktas

Minimus prioritetus papildyti tokia įtrauka:

Paaiškinimas

Šiuo metu vartotojui sunku ginti savo teises dėl kalbos barjerų ir procesų bei apribojimų nežinojimo kitoje ES valstybėje narėje, pvz. kai latvis Olandijoje nepaiso vartotojų teisių ar atvirkščiai.

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „už“: 23

Balsavo „prieš“: 43

Susilaikė: 3

----