----

----

I Tiedonantoja

Neuvosto

----

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2005—2009

(2005/C 228/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Portugalin olisi

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

----

(1)EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Portugalin viranomaiset olivat toimittaneet tarkistetun ohjelman joulukuussa 2004 ja olivat näin ollen noudattaneet asetettua toimitusaikaa. Portugalin lähestyvien vaalien vuoksi tuolloin päätettiin kuitenkin olla arvioimatta ohjelmaa ja odotettiin uuden hallituksen esittämää tarkistusta.

(3)  Alijäämä oli vuonna 2002 4,1 prosenttia, vuonna 2003 5,4 prosenttia ja vuonna 2004 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun suljetaan pois tärkeimmät kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet.

(4)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelman tietoihin.

(5)  Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet mukaan lukien.

Lähteet:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden kevään 2005 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

----

Komissio

----

Euron kurssi (1)

16. syyskuuta 2005

(2005/C 228/02)

1 euro= 

----

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

----

----

Ilmoitus neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3286/94 tarkoitettuja kaupan esteitä koskevan tutkimusmenettelyn aloittamisesta siltä osin kuin on kyse Intian käyttöön ottamista toimenpiteistä ja sen noudattamista käytännöistä viinien ja tislattujen alkoholijuomien kaupassa

(2005/C 228/03)

Komissio vastaanotti 20. heinäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1), jäljempänä ’asetus’, 4 artiklan nojalla tehdyn valituksen.

1.   Valituksen tekijät

Valituksen tekivät CEEV (Comité européen des entreprises vins) ja CEPS (Confédération européenne des producteurs de spiritueux, Euroopan alkoholintuottajien yhdistys).

CEPS on tislattujen alkoholijuomien tuottajien edustuselin EU:ssa. Sen jäsenistöön kuuluu 38 kansallista järjestöä, jotka edustavat tuotannonalaa yhteensä 21 EU-jäsenvaltiossa. CEEV on EU-jäsenvaltioiden viinien, maustettujen viinien, kuohuviinien, liköörien ja muiden viinituotteiden tuotantoa ja/tai kauppaa edustavien kansallisten ammattijärjestöjen edustuselin EU:ssa. Sen jäseninä on 12 kansallista järjestöä ja Sveitsi.

CEEV ja CEPS ovat asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja yhteisöjä, jotka toimivat yhteisön yhden tai useamman yrityksen puolesta.

2.   Tuote

EU:n tuotteet, joihin kyseessä olevat Intian toimenpiteet vaikuttavat, ovat viinit, vermutit, maustetut viinit ja tislatut alkoholijuomat, jotka luokitellaan HS-alanimikkeisiin 2204, 2205, 2206 ja 2208. Niihin kuuluvat kuohumattomat viinit ja kuohuviinit, vermutit ja muut väkevöidyt viinit kuten portviini ja sherry sekä maataloudesta peräisin olevista raaka-aineista tislaamalla valmistetut alkoholijuomat kuten brandyt ja viinistä tislatut väkevät alkoholijuomat, viskit, gini, votka, rommi ja liköörit.

Komission aloittamaan tutkimukseen voidaan kuitenkin sisällyttää myös muita tuotteita ja erityisesti sellaisia, joihin jäljempänä mainitussa määräajassa (katso 8 kohta) ilmoittautuneet asianomaiset osapuolet voivat osoittaa valituksen kohteena olevien käytäntöjen vaikuttavan.

3.   Kohde

Valitus koskee viinien ja tislattujen alkoholijuomien maahantuontia koskevan Intian lainsäädännön kolmea seuraavaa piirrettä:

(a)   Lisätulli

Intian lainsäädännön mukaan alkoholijuomien valmisteveron kantamisessa toimivalta on 26:lla Intian osavaltiohallituksella. Valmisteveroa kannetaan periaatteessa vain tuotteista, joita on käsitelty valmistusprosessissa Intiassa. Maahantuoduista pullotetuista viineistä ja tislatuista alkoholijuomista ei tästä syystä periaatteessa kanneta valmisteveroa. Vain kotimaan tuotanto ja Intiassa pullotettava suurissa erissä tapahtuva tuonti kuuluvat veron (jonka määrä vaihtelee sen mukaan, millaiseksi kukin Intian 26 osavaltiohallituksesta on sen omassa osavaltiossaan asettanut) piiriin.

Näin ollen Intia julkaisi 1. huhtikuuta 2001 tullitariffilain 3 §:n mukaisen tiedonannon N:o 37/2001, jolla se otti käyttöön maahantuotuja viinejä ja tislattuja alkoholijuomia koskevan liittovaltion lisätullin kotimaassa tuotettujen tuotteiden maksettujen tai maksettavien osavaltiotason valmisteverojen kompensoimiseksi. Tullitariffilain 3 §:n mukaan liittovaltion lisätullin tulee olla ”vastaava” kuin kotimaisista tuotteista kannettava valmistevero. Lisätullia peritään tuonnin arvon perusteella eritasoisena. Maaliskuun 1. päivänä 2003 annetun tullin tiedonannon N:o 32/2003 mukaan maahantuotuihin viineihin sovellettavan lisätullin kolme nykyistä tasoa ovat 75 prosenttia, 50 prosenttia ja 20 prosenttia (tuonnin arvosta riippuen) ja maahantuotujen tislattujen alkoholijuomien lisätullin neljä tasoa ovat 150 prosenttia, 100 prosenttia, 50 prosenttia ja 25 prosenttia (tuonnin arvosta riippuen).

(b)   Osavaltion valmistevero ja muut verot

Kuten edellä on selvitetty, Intian osavaltioilla ei ole toimivaltaa kantaa valmisteveroa maahantuoduista pullotetuista viineistä tai tislatuista alkoholijuomista. Valituksen tekijät väittävät kuitenkin, että tästä huolimatta useissa osavaltioissa sovelletaan valmisteveroa tai vastaavia erinimisiä ja erisuuruisia veroja maahantuotujen viinien ja tislattujen alkoholijuomien myyntiin. Valituksen tekijöiden mukaan joitakin veroja (valmiste- tai muita veroja) sovelletaan ainoastaan maahantuotuihin tuotteisiin tai tuontituotteiden verokannat ovat korkeampia kuin kotimaisten tuotteiden.

(c)   Osavaltion tuontirajoitukset

Valituksen tekijät väittävät, että seitsemässä Intian osavaltiossa menettelytavat merkitsevät viinien ja tislattujen alkoholijuomien tosiasiallista tuontikieltoa.

4.   Kaupan esteitä koskevat väitteet

Valituksen tekijöiden mukaan 3 kohdassa kuvaillut toimenpiteet ja käytännöt ovat asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kaupan esteitä.

(a)   Lisätulli

Valituksen tekijät väittävät, että liittovaltion lisätullia on pidettävä tuontitullina (tai muuna tullina tai maksuna), joka on vuoden 1994 GATT-sopimuksen II artiklan sekä sopimuksen tullitaulukon mukaisten Intian velvollisuuksien vastainen. Tässä yhteydessä valituksessa selvitetään, että Intian WTO-sopimuksen mukainen tullisidonta antaa Intialle oikeuden periä tulleja ja maksuja viineistä ja tislatuista alkoholijuomista korkeintaan 150 prosenttia. Kaikista maahantuoduista viineistä ja tislatuista alkoholijuomista peritään perustulli, joka on 150 prosenttia tislattujen alkoholijuomien ja 100 prosenttia viinien osalta. Näiden tullimäärien lisäksi peritään liittovaltion lisätulli. Näin ollen, jos liittovaltion lisätullia pidetään tuontitullina (tai muuna tullina tai maksuna), kaikkien tislattujen alkoholijuomien ja kaikkien viinien (lukuun ottamatta kaikkein kalleimpia viinejä (2)) kokonaistulli ylittää tullisidonnan mukaisen 150 prosenttia. Lisäksi valituksen tekijät väittävät, että liittovaltion lisätullia ei voida pitää II artiklan 2 kohdan a alakohdan tarkoittamana ”sisäistä veroa vastaavana” verona eikä sitä sen vuoksi voida perustella kyseisellä säännöksellä.

Valituksen tekijät väittävät toisaalta myös, että liittovaltion lisätullin vuoksi maahantuotuja viinejä ja tislattuja alkoholijuomia kohdellaan selvästi vähemmän suopeasti kuin ’samankaltaisia’ (tai ’suoraan kilpailevia tai korvaavia’) kotimaisia tuotteita, ja näin rikotaan vuoden 1994 GATT-sopimuksen III artiklan 2 kohtaa. Tässä yhteydessä valituksen tekijät väittävät, että vaikka maahantuoduista tislatuista alkoholijuomista ei yleensä kanneta osavaltion valmisteveroa, liittovaltion lisätulli ylittää oleellisesti kotimaisten tislattujen alkoholijuomien myyntiin useimmissa Intian osavaltioissa sovellettavan valmisteveron määrän.

Valituksen tekijöiden mukaan maahantuotujen viinien ja tislattujen alkoholijuomien verot ovat liian korkeat myös siinä tapauksessa, että verrataan maahantuotujen viinien ja tislattujen alkoholijuomien myyntiin sovellettavien liittovaltion lisätullin ja osavaltioiden muiden välillisten verojen yhteenlaskettua määrää kotimaisiin viineihin ja tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavien osavaltioiden valmisteverojen ja muiden välillisten verojen yhteismäärään.

(b)   Osavaltion valmistevero ja muut verot

Valituksen tekijät väittävät, että vaikka Intian osavaltioilla ei ole toimivaltaa valmisteveron kantamiseen maahantuoduista pullotetuista viineistä ja tislatuista alkoholijuomista, useat osavaltiot soveltavat kuitenkin joko valmisteveroa tai vastaavia erinimisiä ja erisuuruisia veroja maahantuotujen viinien ja tislattujen alkoholijuomien myyntiin. Siksi ainakin 13 Intian osavaltion väitetään soveltavan joko valmisteveroa tai muita veroja, joita voidaan pitää vaihtoehtoisina tapoina kerätä tuloja maahantuoduista tuotteista, joista osavaltiolla ei ole oikeutta kantaa valmisteveroa. Valituksen tekijöiden mukaan joitakin veroja (valmiste- tai muita veroja) joko kannetaan ainoastaan maahantuoduista tuotteista tai tuontituotteiden verokannat ovat korkeampia kuin kotimaisten tuotteiden, mikä on vuoden 1994 GATT-sopimuksen III artiklan 2 kohdan vastaista.

(c)   Osavaltion tuontirajoitukset

Valituksen tekijät väittävät, että seitsemässä Intian osavaltiossa menettelytavat merkitsevät viinien ja tislattujen alkoholijuomien tosiasiallista tuontikieltoa, mikä on vuoden 1994 GATT-sopimuksen III artiklan 4 kohdan ja XI artiklan 1 kohdan vastaista.

Käytettävissä olevien tietojen ja toimitetun näytön perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että valituksessa esitetään riittävä alustava näyttö asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kaupan esteiden olemassaolosta.

5.   Epäsuotuisia kaupallisia vaikutuksia koskeva väite

International Wine & Spirits Record (IWSR) arvioi merkkituotteita olevien, länsimaistyyppisten tislattujen alkoholijuomien kulutuksen Intiassa vuonna 2004 olleen 87 miljoonaa laatikkoa (9 litraa/laatikko, ”nine litre case”), mikä tekee Intiasta yhden suurimmista tislattujen alkoholijuomien markkinoista maailmassa. Arvioituun määrään sisältyy noin 550 000 laatikkoa maahantuotuja tislattuja alkoholijuomia ja jäljelle jäävä osuus (99,4 prosenttia) on kotimaassa valmistettua ’Indian Made Foreign Liquor’ -alkoholijuomaa (IMFL). Vuonna 2004 EU:sta vietiin Intiaan tislattuja alkoholijuomia noin 23 211 000 euron arvosta.

Intian viinimarkkinat ovat kuluneen vuosikymmenen aikana kasvaneet tasaisesti, joskin hitaasti. Vuonna 2004 markkinoiden suuruudeksi arvioitiin 667 000 laatikkoa (9 litraa/laatikko, ”nine litre case”), josta maahantuonnin osuus oli 96 000 laatikkoa eli 14 prosenttia. Vuonna 2004 EU:sta vietiin Intiaan viinejä noin 4 167 000 euron arvosta.

Valituksen tekijät väittävät, että valituksen kohteena olevat käytännöt haittaavat tuontiviinien ja tislattujen alkoholijuomien asianmukaista pääsyä Intian markkinoille, asettavat kyseiset tuotteet kilpailullisesti epäedulliseen asemaan kotimaan tuotteisiin verrattuna ja ovat estäneet niiden kulutuksen normaalin kasvun Intiassa.

Tältä osin valituksen tekijät huomauttavat, että kun liittovaltion määrälliset tuontirajoitukset poistettiin vuonna 2001 ja ne korvattiin tässä valituksessa kuvatuilla toimenpiteillä, tislattujen alkoholijuomien tuonti laski noin 60—70 prosenttia huhtikuun ja elokuun 2001 välisenä aikana edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna, koska matkailuelinkeinon käyttöön tarkoitetuille tuotteille asetettu verotustaakka käytännöllisesti katsoen hinnoitteli ne ulos markkinoilta. Valituksen tekijät huomauttavat myös, että kun edellä sanotun seurauksena tiettyyn luokkaan kuuluvissa hotelleissa ja ravintoloissa myytäville tavaroille myönnettiin myöhemmin tiettyjä verohelpotuksia, viinien ja tislattujen alkoholijuomien tuontimäärät kasvoivat merkittävästi. Tämä viittaa siihen, että valituksen kohteena olevat verotustoimenpiteet estävät EU:n viinejä ja tislattuja alkoholijuomia saamasta suurempia markkinaosuuksia Intian kotimaan markkinoilla.

Lisäksi valituksen tekijät esittävät maahantuotujen tislattujen alkoholijuomien muissa paljolti Intian kaltaisissa kehitysmaissa tavanomaisesti saavuttamia markkinaosuuksia koskevia lukuja, joista voidaan päätellä, että EU:n tislattujen alkoholijuomien tuotannonala joutuu Intiassa kohtaamaan erityisen hankalia kaupan esteitä.

Komissio katsoo, että valituksessa esitetään riittävä alustava näyttö asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista epäsuotuisista kaupallisista vaikutuksista.

6.   Yhteisön etu

CEPS:n edustama EU:n tislattujen alkoholijuomien tuotannonala vie vuosittain tavaraa arviolta yli 5 miljardin euron arvosta yli 150 maahan. Tislattujen alkoholijuomien ala työllistää suoraan noin 50 000 henkilöä ja lisäksi välillisesti 250 000 henkilöä. EU:sta viedään viiniä kolmansiin maihin 4,5 miljardin euron arvosta, joka vastaa 12,5 miljardin hehtolitran (hl) määrää.

Komissio katsoo, että on olennaista turvata tasavertaiset toimintaedellytykset yhteisön vientiä harjoittaville tuotannonaloille kolmansien maiden markkinoilla, erityisesti sisäisten verojen osalta. Tullisuojaa ei pidä korvata muilla protektionistisilla esteillä, jotka ovat kansainvälisten sitoumusten vastaisia. Tämä on erityisen tärkeää alkoholijuomien osalta, sillä niitä verotetaan ankarasti valmisteveron ja arvonlisäveron yhdistelmällä.

Tutkimusmenettelyn aloittamista pidetään edellä esitetyn perusteella yhteisön edun mukaisena.

7.   Menettely

Asetuksella perustetun neuvoa-antavan komitean asianmukaisen kuulemisen jälkeen komissio päätti, että esitetty näyttö riittää perusteeksi aloittaa tutkimusmenettely asiaan liittyvien oikeudellisten näkökohtien ja tosiasioiden tarkastelemiseksi ja että menettelyn aloittaminen on yhteisön edun mukaista, minkä jälkeen se pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen asetuksen 8 artiklan mukaisesti.

Asianomaiset osapuolet voivat ilmoittautua ja esittää kirjallisesti näkökantansa valituksessa esille otetuista seikoista, missä yhteydessä niiden on toimitettava myös asiaa tukeva näyttö.

Lisäksi komissio kuulee sellaisia osapuolia, jotka ovat sitä kirjallisesti pyytäneet ilmoittautumisen yhteydessä ja joihin menettelyn tulos vaikuttaa oleellisesti.

Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

8.   Määräaika

Kaikkien asiaan liittyvien tietojen ja kuulemispyyntöjen on oltava perillä komissiossa 30 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Ne on toimitettava kirjallisina seuraavaan osoitteeseen:

----

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi (EYVL L 349, 31.12.1994, s. 71). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 3).

(2)  Maahantuodut viinit, joiden cif-tuontihinta on yli 100 USD laatikolta (12 pulloa) ja joihin sovelletaan alhaisinta (20 prosenttia tuontiarvosta) lisätullia.

----

----

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2005/C 228/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Päätöksen tekopäivä: 

Nimike: Verovapautuksen saaneet Gibraltarin yritykset

Tarkoitus: Offshore-toiminta

Oikeusperusta: Companies (Taxation and Concessions) Ordinance, 1967

Kesto: Rajoittamaton

Muita tietoja: Komissio on päättänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä tukiohjelman nro E 7/2002 (Yhdistynyt kuningaskunta: verovapautuksen saaneet Gibraltarin yritykset) johdosta.

Aiheelliset toimenpiteet hyväksyttiin 18.2.2005

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Puola (Puolan koko alue NUTS 2 –tasolla)

Tuen numero: N 20/2005

Nimike: Monialainen aluetukijärjestelmä, jonka tavoitteena on vähentää polttoaineen polttamisesta syntyviä päästöjä

Tarkoitus: Alue- ja ympäristötuki. Huomautuksia: Alkuinvestointien tukeminen. Tuki muille investoinneille kuin alkuinvestoinneille

Oikeusperusta: Ustawa z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju, Art. 31 ust. 3, Dz. U. z 2004 r. Nr 116, poz. 1206;

Projekt rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy w sprawie udzielania pomocy na wspieranie inwestycji służących redukcji emisji ze źródeł spalania paliw

Talousarvio: 489,8 miljoonaa Puolan zlotya Euroopan aluekehitysrahastosta ja 163,3 miljoonaa zlotya kansallisista rahoituslähteistä

102,3 miljoonaa EUR Euroopan aluekehitysrahastosta ja 34,1 miljoonaa EUR kansallisista rahoituslähteistä

Tuen intensiteetti tai määrä: Tuki alkuinvestoinneille — enintään 50 prosenttia NAE tukikelpoisista kustannuksista ja pk-lisä 15 prosenttiyksikköä brutto.

Muut investoinnit — enimmäistuki kuten alkuinvestoinneissa ja lisäksi 10 prosenttia NAE (pk-lisä 15 prosenttiyksikköä brutto); enintään 50 prosenttia NAE tukikelpoisista kustannuksista tai enintään 40 prosenttia NAE (ja lisäksi 10 prosenttia) ja pk-lisä 10 prosenttiyksikköä brutto

Kesto: Vuodesta 2005 31.12.2006 saakka

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Alankomaat

Tuen numero: N 85/2005

Nimike: Saastuneiden teollisuusalueiden maaperän puhdistaminen.

Voimassa olevan tukiohjelman N 520/2001 jatkaminen ja muuttaminen

Tarkoitus: Saastuneiden teollisuusalueiden puhdistamisen tukeminen

Oikeusperusta: ”Besluit financiële bepalingen bodemsanering”

Talousarvio: 1,13 miljardia EUR avustuksina

Tuen intensiteetti tai määrä: 15—60 % (pk-yritykset 70 %)

Kesto: 31.12.2007 asti

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Espanja

Tuen numero: N 252/2004

Nimike: Tutkimuksen ja kehityksen inhimillisten voimavarojen edistämisohjelma

Tarkoitus: Tutkimuksen ja teknologian kehittäminen (Kaikki alat)

Oikeusperusta: Orden ministerial del Ministerio de Educación y Ciencia: ”Orden CTE XXX, por la que se establecen las bases y se hace pública la convocatoria del Programa Torres Quevedo para facilitar la incorporación de personal de I+D (doctores y tecnólogos) a empresas, centros tecnológicos y asociaciones empresariales”

Talousarvio: 33 600 000 EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: Teolliseen tutkimukseen tarkoitetun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. Kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan tarkoitetun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia. Pk-yrityksille ylimääräinen 10 prosentin korotus. Teollista tutkimusta edeltäviin toteutettavuustutkimuksiin tarkoitetun tuen bruttomääräinen enimmäisintensiteetti on 75 prosenttia ja kilpailua edeltävää kehitystoimintaa edeltäviin toteutettavuustutkimuksiin tarkoitetun tuen 50 prosenttia. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisille alueille ylimääräinen 10 prosentin korotus

Kesto: 1.7.2004—31.12.2007

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Alankomaat

Tuen numero: N 253/2005

Nimike: Toimenpide ei ole tukea. Takaus

Tarkoitus: Laivanrakennus

Oikeusperusta: Besluit houdende regels inzake de verstrekking van borgstellingen ter zake van kredieten voor scheepsnieuwbouw (gebaseerd op Kaderwet EZ subsidies)

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta — Skotlanti

Tuen numero: N 317/2002

Nimike: Scottish Property Support — Bespoke Development Scheme

Tarkoitus: Liiketilojen ja -rakennusten kehittämisen tukeminen yksityisellä sektorilla

Oikeusperusta: Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126. Local Government Act 1973. Section 171 of Local Government Act etc (Scotland) Act 1994

Talousarvio: 20—23 milj. puntaa vuosittain

Tuen intensiteetti tai määrä: Asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukainen enimmäisintensiteetti

Kesto: 31.12.2006 asti

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Ranska

Tuen numero: N 359/2004

Nimike: Tukiohjelman ”Martinique 2000—2006: korkotuki” muuttaminen

Oikeusperusta: DOCUP 2000-2006 Martinique

Tarkoitus: Paikallisten pk-yritysten kannattavuuden parantaminen vähentämällä niiden investointihankkeisiin liittyviä rahoituskuluja

Talousarvio: 3 260 000 EUR

Kesto: vuoden 2006 loppuun

Muita tietoja: Muutoksella laajennetaan tukiohjelman soveltamisala kaikkiin toimialoihin lukuun ottamatta herkkiä toimialoja, kalastusta ja maataloutta (liite I) sekä pienennetään talousarviota

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

----

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2005/C 228/05)

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Puola (Łódzkie)

Tuen numero: N 90/2005

Nimike: Łódźin kaupungin yrittäjille tarkoitettu aluetukiohjelma

Oikeusperusta: Art. 18 ust. 2 pkt 8 ustawy z dnia 18 marca 1990 r. o samorządzie gminnym Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 z późn. zm.; Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r., Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84 z późn. zm.; Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców udzielanej w mieście Łodzi

Tarkoitus: Aluetuki

Selvitys: Tuki uusille investoinneille ja investointeihin liittyvälle työpaikkojen luomiselle

Talousarvio: 6 000 000 PZL (1 500 000 EUR)

Tuen intensiteetti tai määrä: Brutto: 50 %.

Selvitys: 15 % korotus pk-yrityksille; 30 % 50 %:sta moottoriajoneuvoalalle tehtäville investoinneille, kun tuen määrä ylittää 5 miljoonaa EUR

Kesto: Vuoden 2005 alusta 31.12.2006 saakka

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Unkari

Tuen numero: N 92/2005

Nimike: Unkarin kivihiiliteollisuuden rakenneuudistussuunnitelma 2004—2010

Tarkoitus: Energiahuollon varmistaminen kivihiilituotannon avulla

Oikeusperusta: A Kormány 2002. március 26-i 1028/2002. (III. 26.) Korm. határozata, és a 2002. december 29-i 56/2002. (XII. 29.) GKM rendelet

Talousarvio: 64,3 miljardia forinttia (255 milj. EUR)

Tuen intensiteetti tai määrä: 64,3 miljardia forinttia (255 milj. EUR)

Kesto: 7 vuotta

Muita tietoja: Vuosittaiset tiedonannot vuosina 2007—2010 sekä vuosikertomus. Vuoden 2004 kertomuksen määräaika on 31. joulukuuta 2005

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Slovakia

Tuen numero: N 168/2005

Nimike: Valtiontuki — Hornonitrianske bane Prievidza

Tavoite: Aikaisemmasta toiminnasta periytyvien velvoitteiden hoitaminen kivihiilialalla

Oikeusperusta: Zákon SR č. 523/2004; smernica MH SR č. 10/2003; zákon SR č. 231/1999; výnos č. 1/2005 MH SR

Talousarvio: 24 000 000 korunaa (630 651 EUR)

Tuen intensiteetti tai määrä: 24 000 000 korunaa (630 651 EUR)

Kesto: Vuosi 2004

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Saksa

Tuen numero: N 320/2004

Nimike: Saksan hiiliteollisuuden rakenneuudistussuunnitelma 2006—2010

Tarkoitus: Energian saannin varmistaminen hiilentuotannon avulla

Oikeusperusta: Haushaltsgesetz 2004; Gesetz über die Bergmannsprämie von 1956

Talousarvio: 12 miljardia EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: 12 miljardia EUR

Kesto: 5 vuotta

Muita tietoja: vuotuinen ilmoitus ja vuosikertomus

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Italia [Friuli-Venezia Giulia]

Tuen numero: N 433/2004

Nimike: Tuki yrityksille ympäristönsuojeluun

Tarkoitus: Tuen tarkoituksena on parantaa ympäristönsuojelua vähentämällä saaste- ja melupäästöjä sekä vähentämällä teollisuusjätteitä käyttämällä niitä uudestaan tuotantoprosessin aikana

Oikeusperusta: Deliberazione della Giunta regionale n. 1002 del 22 aprile 2004. ”L.R. 18/2003, art.1. Regolamento concernente modalità e criteri per la concessione di contributi finalizzati alla tutela dell'ambiente”

Talousarvio: 0,761 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: 15 prosenttia pk-yritysten tukikelpoisista kustannuksista, joita niille aiheutuu uusien sitovien yhteisön normien edellyttämistä mukautuksista kolmen vuoden siirtymäajan aikana.

30 prosenttia sellaisten investointien tukikelpoisista kustannuksista, joiden ansiosta ylitetään yhteisön normien mukainen vaatimustaso (tähän lisätään 5 prosenttia 87 artiklan 3 kohdan c) alakohdan mukaisilla tukialueilla ja 10 prosenttia pk-yritysten osalta)

Kesto: 

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä: 

Jäsenvaltio: Itävalta

Tuen numero: N 622/2003

Nimike: Digitalisierungsfonds

Tarkoitus: Tuetaan ja edistetään digitaalisen lähetystekniikan käyttöönottoa ja siirtymistä analogisista televisiolähetyksistä digitaalisiin lähetyksiin Itävallassa

Oikeusperusta: KommAustria-Gesetz (KOG) BgBl. I, Nr.32/2001 idF BgBl. I, Nr. 71/2003, §§ 9a — 9e und Richtlinien über die Förderung von Projekten durch den Digitalisierungsfonds (Fassung vom 2.9.2004) in Verbindung mit § 21 Privatfernsehgesetz (PrTV-G). Die letzten Änderungen wurden durch das Bundesgesetz, mit dem das Privatradiogesetz, das Privatfernsehgesetz (PrTV-G), das KommAustria-Gesetz und das ORF-Gesetz geändert werden sowie das Fernsehsignalgesetz aufgehoben wird (veröffentlicht am 30.7.2004 unter BgBl. I Nr. 97/2004 und in Kraft getreten am 1.8.2004) eingeführt

Talousarvio: 7,5 miljoonaa EUR vuodessa

Tuen intensiteetti tai määrä: 50 %

Kesto: Ei määritelty, tarkistetaan kahden vuoden kuluttua, hankkeiden tosiasiallinen rahoitus on ajallisesti rajattu.

Muita tietoja: Tuen muoto: Avustukset

Lopullinen talousarvio ja tukimäärät riippuvat ehdotuspyyntöjen tuloksista ja käytettävissä olevista valtion varoista

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

----

VALTIONTUKI — RANSKA

Valtiontuki N:o C 23/2005 (ex NN 8/2004, ex N515/2003) — Renderointialan tuet vuonna 2003

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2005/C 228/06)

Komissio on ilmoittanut 5. heinäkuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa tuesta, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

Huomautukset toimitetaan Ranskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Eläinten ruhojen ja teurastamojätteiden keruusta ja hävittämisestä 26. joulukuuta 1996 annetussa Ranskan laissa nro 96-1139 säädetään, että lihan vähittäismyyntiyritykset, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 5 miljoonaa Ranskan frangia (1), vapautetaan renderointimaksusta. Vapautus ei viittaa lihan myynnillä saavutettuun liikevaihtoon vaan kokonaismyyntiin. Vapautusta jatkettiin komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuonna 2003; se on tämän muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen aiheena.

Arviointi

Myönnettyjen tukien soveltuvuus yhteismarkkinoille on tässä vaiheessa kyseenalaista seuraavista syistä:

KIRJE

«Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur les mesures citées en objet, elle a décidé de ne pas soulever d'objections à l'encontre des mesures d'aide concernant l'enlèvement et destruction des animaux trouvés morts, ainsi que le stockage et la destruction des farines animale et des déchet d'abattoir et d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, pour la partie concernant l'exonération du payement de la taxe d'équarrissage.

I.   PROCÉDURE

II.   DESCRIPTION

II.a)   Farines animales et déchets d'abattoir

II.b)   Animaux trouvés morts

II.c)   Aide pour le commerce exonéré du paiement de la taxe d'équarrissage

III.   APPRÉCIATION

III.1.   Existence de l'aide

III.2.   Compatibilité de l'aide

III.2 a)   Animaux trouvés morts

III.2 b)   Farines animales et déchets d'abattoir

III.2 c)   Le financement des aides sous a) et b)

III.2 d)   Exonération du payement de la taxe d'équarrissage

IV.   CONCLUSION

----

(1)  Tämä kynnysarvo oli alun perin 2,5 miljoonaa Ranskan frangia, ja se korotettiin 5 miljoonaan euroon vuonna 2001.

(2)  Aide d'État no N 515/2003, lettre aux autorités françaises no C(2004) 936 fin du 30 mars 2004.

(3)  Sur la base de 1 FRF = 0,15 euro.

(4)  Ce seuil, originairement de 2,5 millions FRF, a été augmenté à 5 millions FRF en 2001.

(5)  En effet, en application de l'article L.226-1 du code rural, “la collecte et l'élimination des cadavres d'animaux, celles des viandes, abats et sous-produits animaux saisis à l'abattoir reconnus impropres à la consommation humaine et animale, ainsi que celles des matériels présentant un risque spécifique au regard des encéphalopathies spongiformes subaiguës transmissibles, dénommés matériels à risque spécifié et dont la liste est arrêtée par le ministre chargé de l'agriculture, constituent une mission de service public qui relève de la compétence de l'État”.

(6)  Source Eurostat.

(7)  La Cour de justice a déjà eu à trancher sur le service public de l'équarrissage français dans le cadre de l'affaire GEMO.

(8)JO L 282 du 1.11.1975.

(9)JO L 160 du 26.6.1999.

(10)JO L 148 du 28.6.1968.

(11)JO L 282 du 1.11.1975.

(12)JO C 232 du 12.8.2000, p. 17.

(13)JO C 324 du 24.12.2002.

(14)  Décision SG D 2004 205908 du 17.12.2004.

(15)  Affaire CJE C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant — Staatssecretaris van Financiën, du 13.1.2005.

(16)  Cf.: Décision de la Commission N 515/A/2003 SG D 2004 201428 du 1.4.2004.

----

----

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3884 — ADM Poland/Cefetra/BTZ)

Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä

(2005/C 228/07)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

----

(1)EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

----