# Europeiska unionens L 143/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 143 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången6 juni 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 143

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången6 juni 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 618/2007 av den 5 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 619/2007 av den 5 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 620/2007 av den 5 juni 2007 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser som det ansökts om 28 maj–1 juni 2007 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 621/2007 av den 5 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 622/2007 av den 5 juni 2007 om att fastställa villkor för försöksfiske efter tobisfiskar för 2007 i Nordsjön | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 618/2007 av den 5 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran

1

Kommissionens förordning (EG) nr 619/2007 av den 5 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

Kommissionens förordning (EG) nr 620/2007 av den 5 juni 2007 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser som det ansökts om 28 maj–1 juni 2007 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 621/2007 av den 5 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 622/2007 av den 5 juni 2007 om att fastställa villkor för försöksfiske efter tobisfiskar för 2007 i Nordsjön

14

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/385/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om det statliga stöd C 11/2005 (f.d. N 21/2005), som Tyskland planerar att genomföra för uppförande av en etenrörledning i Bayern
  [delgivet med nr K(2006) 4836]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/386/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 5 juni 2007 om fastställande av vilka kvantiteter metylbromid som får användas för kritiska användningsområden i gemenskapen den 1 januari–31 december 2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet
  [delgivet med nr K(2007) 2295] | 27 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/385/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 oktober 2006 om det statliga stöd C 11/2005 (f.d. N 21/2005), som Tyskland planerar att genomföra för uppförande av en etenrörledning i Bayern
  [delgivet med nr K(2006) 4836]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 4836]

1

16

2007/386/EG

*

Kommissionens beslut av den 5 juni 2007 om fastställande av vilka kvantiteter metylbromid som får användas för kritiska användningsområden i gemenskapen den 1 januari–31 december 2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet
  [delgivet med nr K(2007) 2295]

[delgivet med nr K(2007) 2295]

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 618/2007

av den 5 juni 2007

om ändring av förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 60.1 och 301,

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP av den 23 april 2007 om ändring av gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP om restriktiva åtgärder mot Iran (1),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP (2) ändrad genom gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP föreskrivs bl.a. att det bör vara förbjudet att tillhandahålla tekniskt bistånd och finansiellt stöd, finansiering och investeringar med anknytning till vapen och alla typer av liknande materiel till alla personer, enheter eller organ i eller för användning i Iran. |
| --- | --- |

(1)

I gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP (2) ändrad genom gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP föreskrivs bl.a. att det bör vara förbjudet att tillhandahålla tekniskt bistånd och finansiellt stöd, finansiering och investeringar med anknytning till vapen och alla typer av liknande materiel till alla personer, enheter eller organ i eller för användning i Iran.

| (2) | Dessa åtgärder ligger inom tillämpningsområdet för fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och gemenskapslagstiftning är därför nödvändig för att genomföra dem för gemenskapens vidkommande, särskilt för att de skall kunna tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater. Frågan är brådskande. |
| --- | --- |

(2)

Dessa åtgärder ligger inom tillämpningsområdet för fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och gemenskapslagstiftning är därför nödvändig för att genomföra dem för gemenskapens vidkommande, särskilt för att de skall kunna tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater. Frågan är brådskande.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 423/2007 (3) infördes vissa restriktiva åtgärder mot Iran i överensstämmelse med gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP före ändringen. I syfte att beakta gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP är det lämpligt att införa nya förbud i den förordningen. Den bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 423/2007 (3) infördes vissa restriktiva åtgärder mot Iran i överensstämmelse med gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP före ändringen. I syfte att beakta gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP är det lämpligt att införa nya förbud i den förordningen. Den bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen skall vara verkningsfulla bör den träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen skall vara verkningsfulla bör den träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 423/2007 skall ändras på följande sätt:

| a) | I artikel 2 skall den nuvarande texten bli punkt 1 och följande punkt 2 skall läggas till:
  ”2.   Bilaga I skall inte omfatta materiel och teknik som finns upptagen på Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (4). |
| --- | --- |

a)

I artikel 2 skall den nuvarande texten bli punkt 1 och följande punkt 2 skall läggas till:

”2.   Bilaga I skall inte omfatta materiel och teknik som finns upptagen på Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (4).

| b) | Artikel 5.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Det skall vara förbjudet att






  a) | direkt eller indirekt tillhandahålla tekniskt bistånd med anknytning till sådan materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller med anknytning till tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av sådan materiel som ingår i den förteckningen, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran, |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 5.1 skall ersättas med följande:

”1.   Det skall vara förbjudet att

a)

direkt eller indirekt tillhandahålla tekniskt bistånd med anknytning till sådan materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller med anknytning till tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av sådan materiel som ingår i den förteckningen, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran,

| b) | direkt eller indirekt tillhandahålla tekniskt bistånd eller förmedlingstjänster med anknytning till sådan materiel och teknik som anges i bilaga I eller med anknytning till tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av sådan materiel som anges i bilaga I, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran, |
| --- | --- |

b)

direkt eller indirekt tillhandahålla tekniskt bistånd eller förmedlingstjänster med anknytning till sådan materiel och teknik som anges i bilaga I eller med anknytning till tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av sådan materiel som anges i bilaga I, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran,

| c) | tillhandahålla investeringar till företag i Iran som deltar i tillverkningen av sådan materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller i bilaga I, |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla investeringar till företag i Iran som deltar i tillverkningen av sådan materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller i bilaga I,

| d) | direkt eller indirekt tillhandahålla finansiering eller finansiellt stöd, inbegripet särskilt bidrag, lån och exportkreditförsäkring, som har anknytning till materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller bilaga I och som avser försäljning, leverans, överföring eller export av sådana produkter eller tillhandahållande av tekniskt bistånd med anknytning till sådan materiel eller teknik, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran, |
| --- | --- |

d)

direkt eller indirekt tillhandahålla finansiering eller finansiellt stöd, inbegripet särskilt bidrag, lån och exportkreditförsäkring, som har anknytning till materiel och teknik som anges i Europeiska unionens gemensamma militära förteckning eller bilaga I och som avser försäljning, leverans, överföring eller export av sådana produkter eller tillhandahållande av tekniskt bistånd med anknytning till sådan materiel eller teknik, till fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ i Iran eller för användning i Iran,

| e) | medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå förbuden i leden a–d. |
| --- | --- |

e)

medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå förbuden i leden a–d.

Förbuden i denna punkt skall inte gälla fordon som inte är stridsfordon och har tillverkats eller utrustats med skottsäkert material och endast är avsedda som skydd för EU:s och dess medlemsstaters personal i Iran.”

| c) | Artikel 8 a skall ersättas med följande:






  ”a) | Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna är föremål för kvarstad meddelad genom ett rättsligt eller administrativt beslut eller en skiljedom som meddelats före det datum då den person, enhet eller grupp som avses i artikel 7 har uppgetts av sanktionskommittén, säkerhetsrådet eller av rådet eller i ett rättsligt eller administrativt avgörande eller skiljedom som meddelats före den dagen.” |
| --- | --- | --- |

c)

Artikel 8 a skall ersättas med följande:

”a)

Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna är föremål för kvarstad meddelad genom ett rättsligt eller administrativt beslut eller en skiljedom som meddelats före det datum då den person, enhet eller grupp som avses i artikel 7 har uppgetts av sanktionskommittén, säkerhetsrådet eller av rådet eller i ett rättsligt eller administrativt avgörande eller skiljedom som meddelats före den dagen.”

| d) | Artikel 11.2 b skall ersättas med följande:






  ”b) | Betalningar i samband med avtal, överenskommelser eller förpliktelser som ingåtts eller uppkommit före den dag då den person, enhet eller grupp som avses i artikel 7 har uppgetts av sanktionskommittén, säkerhetsrådet eller av rådet.” |
| --- | --- | --- |

d)

Artikel 11.2 b skall ersättas med följande:

”b)

Betalningar i samband med avtal, överenskommelser eller förpliktelser som ingåtts eller uppkommit före den dag då den person, enhet eller grupp som avses i artikel 7 har uppgetts av sanktionskommittén, säkerhetsrådet eller av rådet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 5 juni 2007.

På rådets vägnar

P. STEINBRÜCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 106, 24.4.2007, s. 67.

1

(2)  EUT L 61, 28.2.2007, s. 49.

2

(3)  EUT L 103, 20.4.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom beslut 2007/242/EG (EUT L 106, 24.4.2007, s. 51).

3

(4)  EUT L 88, 29.3.2007, s. 58.”

4

---

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 619/2007

av den 5 juni 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juni 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 5 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 28,8 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | JO | 167,1 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 149,2 |
| 0709 90 70 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 44,2 |
| ZA | 55,7 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 96,1 |
| BR | 73,7 |
| CL | 83,6 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,2 |
| US | 99,0 |
| UY | 72,8 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 88,1 |
| 0809 10 00 | IL | 195,9 |
| TR | 221,4 |
| ZZ | 208,7 |
| 0809 20 95 | TR | 357,3 |
| US | 284,2 |
| ZZ | 320,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

28,8

TR

120,2

ZZ

74,5

0707 00 05

JO

167,1

TR

131,2

ZZ

149,2

0709 90 70

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

44,2

ZA

55,7

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

96,1

BR

73,7

CL

83,6

CN

69,1

NZ

111,2

US

99,0

UY

72,8

ZA

99,1

ZZ

88,1

0809 10 00

IL

195,9

TR

221,4

ZZ

208,7

0809 20 95

TR

357,3

US

284,2

ZZ

320,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 620/2007

av den 5 juni 2007

om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser som det ansökts om 28 maj–1 juni 2007 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (2), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Under veckan 28 maj–1 juni 2007 lämnades det i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1832/2006 av den 13 december 2006 om övergångsåtgärder inom sockersektorn med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (3) för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4366 (2006–2007) och 09.4337 (2007–2008). |
| --- | --- |

(1)

Under veckan 28 maj–1 juni 2007 lämnades det i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1832/2006 av den 13 december 2006 om övergångsåtgärder inom sockersektorn med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (3) för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4366 (2006–2007) och 09.4337 (2007–2008).

| (2) | Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden 28 maj–1 juni 2007 i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 950/2006 eller artikel 5 i förordning (EG) nr 1832/2006 skall licenser utfärdas inom ramen för de kvantiteter som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2006/2006 (EUT L 379, 28.12.2006, s. 95).

2

(3)  EUT L 354, 14.12.2006, s. 8.

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnummer | Land | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Uppnådd |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | 100 | |
| 09.4334 | Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 0 | Uppnådd |
| 09.4336 | Guyana | 0 | Uppnådd |
| 09.4337 | Indien | 0 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Moçambique | 0 | Uppnådd |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Uppnådd |
| 09.4347 | Tanzania | 0 | Uppnådd |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Löpnummer

Land

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Uppnådd

09.4333

Elfenbenskusten

100

09.4334

Kongo

100

09.4335

Fiji

0

Uppnådd

09.4336

Guyana

0

Uppnådd

09.4337

Indien

0

Uppnådd

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Moçambique

0

Uppnådd

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

0

Uppnådd

09.4347

Tanzania

0

Uppnådd

09.4348

Trinidad och Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2007/08

| Löpnummer | Land | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | — | |
| 09.4334 | Kongo | — | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indien | 100 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Moçambique | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | — | |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Löpnummer

Land

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elfenbenskusten

—

09.4334

Kongo

—

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indien

100

Uppnådd

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Moçambique

100

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

—

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad och Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Tilläggssocker

Avdelning V i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnummer | Land | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indien | 100 | |
| 09.4316 | Länder som undertecknat AVS-protokollet | 100 | |

Löpnummer

Land

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4315

Indien

100

09.4316

Länder som undertecknat AVS-protokollet

100

Socker enligt CXL-medgivanden

Avdelning VI i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnummer | Land | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | 0 | Uppnådd |
| 09.4318 | Brasilien | 0 | Uppnådd |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Uppnådd |
| 09.4320 | Övriga tredjeländer | 0 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4317

Australien

0

Uppnådd

09.4318

Brasilien

0

Uppnådd

09.4319

Kuba

0

Uppnådd

09.4320

Övriga tredjeländer

0

Uppnådd

Balkansocker

Avdelning VII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnummer | Land | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | 100 | |
| 09.4325 | Bosnien och Hercegovina | 0 | Uppnådd |
| 09.4326 | Serbien, Montenegro och Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 100 | |
| 09.4328 | Kroatien | 100 | |

Löpnummer

Land

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4324

Albanien

100

09.4325

Bosnien och Hercegovina

0

Uppnådd

09.4326

Serbien, Montenegro och Kosovo

100

09.4327

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

100

09.4328

Kroatien

100

Socker för exceptionell eller industriell import

Avdelning VIII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnummer | Typ | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Exceptionell import | — | |
| 09.4390 | Industriell import | 100 | |

Löpnummer

Typ

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4380

Exceptionell import

—

09.4390

Industriell import

100

Import av socker inom ramen för de övergångstullkvoter som öppnats för Bulgarien och Rumänien

Kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EG) nr 1832/2006

Regleringsåret 2006/07

| Löpnr | Typ | % som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarien | 0 | Uppnådd |
| 09.4366 | Rumänien | 100 | Uppnådd |

Löpnr

Typ

% som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 28 maj–1 juni 2007

Gräns

09.4365

Bulgarien

0

Uppnådd

09.4366

Rumänien

100

Uppnådd

---

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 621/2007

av den 5 juni 2007

om ändring av förordning (EG) nr 1483/2006 när det gäller de kvantiteter som omfattas av den stående anbudsinfordran för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleddes stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1483/2006 (2) inleddes stående anbudsinfordringar för försäljning på gemenskapsmarknaden av spannmål som innehas av medlemsstaternas interventionsorgan.

| (2) | Med hänsyn till situationen på marknaden för majs i gemenskapen och utvecklingen av efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter majs som omfattas av anbudsinfordringar med 500 000 ton i Ungern. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till situationen på marknaden för majs i gemenskapen och utvecklingen av efterfrågan på spannmål i de olika regionerna under de senaste veckorna är det nödvändigt att i vissa medlemsstater göra nya kvantiteter interventionsspannmål tillgängliga. Man bör därför tillåta interventionsorganen i de berörda medlemsstaterna att öka de kvantiteter majs som omfattas av anbudsinfordringar med 500 000 ton i Ungern.

| (3) | Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1483/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1483/2006 skall ersättas med texten i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 276, 7.10.2006, s. 58. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 540/2007 (EUT L 128, 16.5.2007, s. 26).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER ANBUDSINFORDRINGAR

| Medlemsstat | Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden
  (ton) | Interventionsorgan
  Namn, adress och övriga kontaktuppgifter |
| --- | --- | --- |
| Vete | Korn | Majs | Råg |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon (32-2) 287 24 78 |
| Fax (32-2) 287 25 24 |
| E-post: webmaster@birb.be |
| Webbplats: www.birb.be |

Medlemsstat

Kvantiteter som är tillgängliga för försäljning på den inre marknaden

(ton)

Interventionsorgan

Namn, adress och övriga kontaktuppgifter

Vete

Korn

Majs

Råg

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon (32-2) 287 24 78

Fax (32-2) 287 25 24

E-post: webmaster@birb.be

Webbplats: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Telefon (+359 2) 81 87 202 |
| Fax (+359 2) 81 87 267 |
| E-post: dfz@dfz.bg |
| Webbplats: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Telefon (+359 2) 81 87 202

Fax (+359 2) 81 87 267

E-post: dfz@dfz.bg

Webbplats: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Fax (420) 296 806 404 |
| E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Webbplats: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon (420) 222 871 667 – 222 871 403

Fax (420) 296 806 404

E-post: dagmar.hejrovska@szif.cz

Webbplats: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon (45) 33 95 88 07 |
| Fax (45) 33 95 80 34 |
| E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Webbplats: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon (45) 33 95 88 07

Fax (45) 33 95 80 34

E-post: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Webbplats: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon (49-228) 6845 — 3704 |
| Fax 1 (49-228) 6845 — 3985 |
| Fax 2 (49-228) 6845 — 3276 |
| E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Webbplats: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon (49-228) 6845 — 3704

Fax 1 (49-228) 6845 — 3985

Fax 2 (49-228) 6845 — 3276

E-post: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Webbplats: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon (372) 7371 200 |
| Fax (372) 7371 201 |
| E-post: pria@pria.ee |
| Webbplats: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon (372) 7371 200

Fax (372) 7371 201

E-post: pria@pria.ee

Webbplats: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon 353 53 91 63400 |
| Fax 353 53 91 42843 |
| Webbplats: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon 353 53 91 63400

Fax 353 53 91 42843

Webbplats: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon (30-210) 212.4787 & 4754 |
| Fax (30-210) 212.4791 |
| E-post: ax17u073@minagric.gr |
| Webbplats: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon (30-210) 212.4787 & 4754

Fax (30-210) 212.4791

E-post: ax17u073@minagric.gr

Webbplats: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon (34-91) 3474765 |
| Fax (34-91) 3474838 |
| E-post: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Webbplats: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon (34-91) 3474765

Fax (34-91) 3474838

E-post: sgintervencion@fega.mapa.es

Webbplats: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax (33-1) 44 18 20 08/80 |
| E-post: f.abeasis@onigc.fr |
| Webbplats: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax (33-1) 44 18 20 08/80

E-post: f.abeasis@onigc.fr

Webbplats: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon (39) 0649499755 |
| Fax (39) 0649499761 |
| E-post: d.spampinato@agea.gov.it |
| Webbplats: www.enterisi.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon (39) 0649499755

Fax (39) 0649499761

E-post: d.spampinato@agea.gov.it

Webbplats: www.enterisi.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon (371) 702 7893 |
| Fax (371) 702 7892 |
| E-post: lad@lad.gov.lv |
| Webbplats: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon (371) 702 7893

Fax (371) 702 7892

E-post: lad@lad.gov.lv

Webbplats: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon (370-5) 268 5049 |
| Fax (370-5) 268 5061 |
| E-post: info@litfood.lt |
| Webbplats: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon (370-5) 268 5049

Fax (370-5) 268 5061

E-post: info@litfood.lt

Webbplats: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon (352) 478 23 70 |
| Fax (352) 46 61 38 |
| Télex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon (352) 478 23 70

Fax (352) 46 61 38

Télex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

2 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon (36) 1 219 45 76 |
| Fax (36) 1 219 89 05 |
| E-post: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Webbplats: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon (36) 1 219 45 76

Fax (36) 1 219 89 05

E-post: ertekesites@mvh.gov.hu

Webbplats: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon (31) 475 355 486 |
| Fax (31) 475 318939 |
| E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Webbplats: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon (31) 475 355 486

Fax (31) 475 318939

E-post: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Webbplats: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Fax | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Fax

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-post: referat10@ama.gv.at

Webbplats: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon (48) 22 661 78 10 |
| Fax (48) 22 661 78 26 |
| E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Webbplats: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon (48) 22 661 78 10

Fax (48) 22 661 78 26

E-post: cereals-intervention@arr.gov.pl

Webbplats: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax

(351) 21 384 61 70

| E-post: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-post:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Webbplats: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Fax 40 21 3054803 |
| Webbplats: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Fax 40 21 3054803

Webbplats: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon (386) 1 580 76 52 |
| Fax (386) 1 478 92 00 |
| E-post: aktrp@gov.si |
| Webbplats: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon (386) 1 580 76 52

Fax (386) 1 478 92 00

E-post: aktrp@gov.si

Webbplats: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon (421-2) 58 243 271 |
| Fax (421-2) 53 412 665 |
| E-post: jvargova@apa.sk |
| Webbplats: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon (421-2) 58 243 271

Fax (421-2) 53 412 665

E-post: jvargova@apa.sk

Webbplats: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon (358-9) 16001 |
| Fax | (358-9) 1605 2772
  (358-9) 1605 2778 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon (358-9) 16001

Fax

(358-9) 1605 2772

(358-9) 1605 2778

E-post: intervention.unit@mmm.fi

Webbplats: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon (46) 36 15 50 00 |
| Fax (46) 36 19 05 46 |
| E-post: jordbruksverket@sjv.se |
| Webbplats: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon (46) 36 15 50 00

Fax (46) 36 19 05 46

E-post: jordbruksverket@sjv.se

Webbplats: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon (44) 191 226 5882 |
| Fax (44) 191 226 5824 |
| E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Webbplats: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon (44) 191 226 5882

Fax (44) 191 226 5824

E-post: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Webbplats: www.rpa.gov.uk

Tecknet ’—’ betyder att det inte finns något interventionslager av spannmålet i den medlemsstaten.”

---

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 622/2007

av den 5 juni 2007

om att fastställa villkor för försöksfiske efter tobisfiskar för 2007 i Nordsjön

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt bilaga IA, och

av följande skäl:

| (1) | Fångstbegränsningar för försöksfiske efter tobisfiskar i ICES-område IV fastställs i bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007. I enlighet med fotnoter som åtföljer de tilllämpliga fångstbegränsningarna i den bilagan, får kommissionen fastställa de villkor i enlighet med vilka kvoterna för försöksfisket avseende abundansen för tobisfiskar får fiskas. |
| --- | --- |

(1)

Fångstbegränsningar för försöksfiske efter tobisfiskar i ICES-område IV fastställs i bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007. I enlighet med fotnoter som åtföljer de tilllämpliga fångstbegränsningarna i den bilagan, får kommissionen fastställa de villkor i enlighet med vilka kvoterna för försöksfisket avseende abundansen för tobisfiskar får fiskas.

| (2) | I enlighet med punkt 1 i bilaga IID till förordning (EG) nr 41/2007 skall de villkor som fastställs i bilaga IID tillämpas för gemenskapsfartyg som fiskar i ICES-områdena IIIa och IV och i EG-vatten i ICES-område IIa med bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm. Samma villkor skall tillämpas på fartyg från tredjeländer med tillstånd att fiska efter tobisfiskar i EG-vatten i ICES-område IV om inte annat anges, eller följer av samråd eller avtal mellan gemenskapen och Norge. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med punkt 1 i bilaga IID till förordning (EG) nr 41/2007 skall de villkor som fastställs i bilaga IID tillämpas för gemenskapsfartyg som fiskar i ICES-områdena IIIa och IV och i EG-vatten i ICES-område IIa med bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm. Samma villkor skall tillämpas på fartyg från tredjeländer med tillstånd att fiska efter tobisfiskar i EG-vatten i ICES-område IV om inte annat anges, eller följer av samråd eller avtal mellan gemenskapen och Norge.

| (3) | Tobis är ett Nordsjöbestånd som delas med Norge men som inte förvaltas tillsammans för närvarande. I enlighet med samråd mellan gemenskapen och Norge av den 30 mars 2007 har ett avtal nåtts för villkoren för försöksfisket efter tobisfiskar i Nordsjön. Det avtalet bör införlivas i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(3)

Tobis är ett Nordsjöbestånd som delas med Norge men som inte förvaltas tillsammans för närvarande. I enlighet med samråd mellan gemenskapen och Norge av den 30 mars 2007 har ett avtal nåtts för villkoren för försöksfisket efter tobisfiskar i Nordsjön. Det avtalet bör införlivas i gemenskapslagstiftningen.

| (4) | I syfte att fastställa fiskemöjligheterna för tobisfiskar så tidigt som möjligt i enlighet med punkt 8 i bilaga IID till förordning (EG) nr 41/2007 skall försöksfisket genomföras under april och första hälften av maj, och det är därför nödvändigt att villkor för försöksfiske efter tobisfiskar för 2007 i Nordsjön tillämpas så fort som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att fastställa fiskemöjligheterna för tobisfiskar så tidigt som möjligt i enlighet med punkt 8 i bilaga IID till förordning (EG) nr 41/2007 skall försöksfisket genomföras under april och första hälften av maj, och det är därför nödvändigt att villkor för försöksfiske efter tobisfiskar för 2007 i Nordsjön tillämpas så fort som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs de villkor i enlighet med vilka kvoter som fastställs i bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 för försöksfiske som avser abundansen för tobisfiskar som får fiskas 2007 i ICES-område IV.

2.   De villkor som fastställs i denna förordning skall tillämpas utöver de villkor som fastställs i bilaga IID till förordning (EG) nr 41/2007.

Artikel 2

Förteckning över gemenskapens fiskefartyg

1.   Efter ikraftträdandet av denna förordning skall de berörda medlemsstaterna till kommissionen snarast överlämna en förteckning över fiskefartyg som för deras flagg och som avser att delta i försöksfisket av tobisfiskar i de norska vattnen i ICES-området IV, med namn, registreringsnummer och internationell radioanropssignal för varje fartyg.

2.   På grundval av den information som erhållits i enlighet med punkt 1 skall kommissionen upprätta en förteckning över alla fiskefartyg från gemenskapen som avser att delta i försöksfisket efter tobisfiskar i norska vatten och överlämna den till Norge.

Artikel 3

Fångstrapportering av gemenskapsfartyg och norska fartyg

1.   Fiskefartyg från gemenskapen skall skicka sin fångstrapport till Norges fiskedirektorat var tredje dag efter det att fartyget för första gången går in i det norska området, när de avser att fiska tobisfiskar eller har trålnät med en maskstorlek mindre än 16 mm ombord.

2.   Utöver anmälan om de rapporter om fångst vid inträde och fångst vid utträde som sänds i enlighet med bilaga VI till förordning (EG) nr 41/2007 skall norska fiskefartyg skicka fångstrapporten till kommissionen var tredje dag efter det att fartyget för första gången går in i gemenskapens vatten när de avser att fiska tobisfiskar eller har trålnät med en maskstorlek mindre än 16 mm ombord.

Artikel 4

Tillgång till VMS-uppgifter avseende gemenskapsfartyg

Medlemsstaterna skall göra VMS-uppgifter avseende de fartyg som för deras flagg och som deltar i försöksfisket för tobisfiskar tillgängliga för de nationella forskare som deltar i den berörda ICES-arbetsgruppen eller, om denna saknas, direkt till arbetsgruppen.

Artikel 5

Avbrytande av försöksfisket för de norska fartygen

1.   För norska fiskefartyg skall försöksfisket efter tobisfiskar tillåtas efter den 6 maj 2007 i EG-vatten i ICES-område IV endast under förutsättning att

| a) | 30 % av Norges totala ansträngning 2005 inte har använts fullt ut, och |
| --- | --- |

a)

30 % av Norges totala ansträngning 2005 inte har använts fullt ut, och

| b) | fångstbegränsningen på 20 000 ton inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

fångstbegränsningen på 20 000 ton inte har uppnåtts.

2.   Fiskeansträngningen för norska fartyg får högst omfatta 25 fartyg, som inte får göra fler än en flerdagsresa per fartyg.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 444/2007 (EUT L 106, 24.4.2007, s. 22).

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 oktober 2006

om det statliga stöd C 11/2005 (f.d. N 21/2005), som Tyskland planerar att genomföra för uppförande av en etenrörledning i Bayern

[delgivet med nr K(2006) 4836]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/385/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 2 december 2003 underrättade Tyskland kommissionen om sin avsikt att formellt anmäla det planerade stödet till ett rörledningsprojekt mellan Ludwigshafen (Baden-Württemberg) och Münchsmünster (Bayern). |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2003 underrättade Tyskland kommissionen om sin avsikt att formellt anmäla det planerade stödet till ett rörledningsprojekt mellan Ludwigshafen (Baden-Württemberg) och Münchsmünster (Bayern).

| (2) | Den 12 januari 2005 anmälde Tyskland av rättsäkerhetsskäl formellt den ovan nämnda åtgärden, som enligt Tysklands mening är en allmän infrastrukturåtgärd och inte utgör något statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 januari 2005 anmälde Tyskland av rättsäkerhetsskäl formellt den ovan nämnda åtgärden, som enligt Tysklands mening är en allmän infrastrukturåtgärd och inte utgör något statligt stöd.

| (3) | Den 16 mars 2005 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende det påstådda statliga stödet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes den 26 april 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade alla berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 mars 2005 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende det påstådda statliga stödet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes den 26 april 2005 i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade alla berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga.

| (4) | Tyskland inkom den 19 april 2005 med synpunkter som svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet (se avsnitt 5). |
| --- | --- |

(4)

Tyskland inkom den 19 april 2005 med synpunkter som svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet (se avsnitt 5).

| (5) | Synpunkter har mottagits från flera berörda parter. Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (föreningen för den petrokemiska industrin i Europa), några bayerska företag som inte var direkt inblandade i projektet (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS), och Österrike redovisade genom skrivelser av den 2 maj, 12 maj, 17 maj, 3 juni respektive 8 juni 2005 sina positiva synpunkter. En tillverkare av petrokemikalier, som inte vill nämnas vid namn, yttrade sig däremot kritiskt den 24 maj 2005. Österrikes synpunkter beaktades, trots att de mottogs efter att tidsfristen på 30 dagar som fastställts i Europeiska unionens officiella tidning redan hade löpt ut. |
| --- | --- |

(5)

Synpunkter har mottagits från flera berörda parter. Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (föreningen för den petrokemiska industrin i Europa), några bayerska företag som inte var direkt inblandade i projektet (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS), och Österrike redovisade genom skrivelser av den 2 maj, 12 maj, 17 maj, 3 juni respektive 8 juni 2005 sina positiva synpunkter. En tillverkare av petrokemikalier, som inte vill nämnas vid namn, yttrade sig däremot kritiskt den 24 maj 2005. Österrikes synpunkter beaktades, trots att de mottogs efter att tidsfristen på 30 dagar som fastställts i Europeiska unionens officiella tidning redan hade löpt ut.

| (6) | De mottagna synpunkterna översändes till Tyskland den 16 och 20 juni 2005 som därmed gavs tillfälle att bemöta dem. |
| --- | --- |

(6)

De mottagna synpunkterna översändes till Tyskland den 16 och 20 juni 2005 som därmed gavs tillfälle att bemöta dem.

| (7) | Tyskland yttrade sig om kommentarerna från de berörda parterna den 14 juli 2005. |
| --- | --- |

(7)

Tyskland yttrade sig om kommentarerna från de berörda parterna den 14 juli 2005.

| (8) | Den 28 oktober 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 24 november 2005. |
| --- | --- |

(8)

Den 28 oktober 2005 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 24 november 2005.

| (9) | Sedan slutet av 2005 har det förekommit talrika kontakter och en omfattande skriftväxling mellan de tyska och de bayerska myndigheterna, företrädare för den bayerska industrin och kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Sedan slutet av 2005 har det förekommit talrika kontakter och en omfattande skriftväxling mellan de tyska och de bayerska myndigheterna, företrädare för den bayerska industrin och kommissionen.

| (10) | Tyskland inkom den 8 februari 2006 med en skrivelse, till vilken bifogats ytterligare skrivelser från företagen BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany, Ruhr Oel GmbH (ROG) samt skrivelser från konsortiet Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) och konsortiet Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) som också var angivna som potentiella mottagare av det planerade stödet. Den 21 februari 2006 inkom Bayern med ytterligare kommentarer samt en reviderad version av skrivelsen från Infraserv Hoechst. Den 5 februari 2006 inkom den tillverkare av petrokemikalier, som hade yttrat sig den 24 maj 2005, med ytterligare ett yttrande, i vilket denne nu ställde sig positiv till det planerade stödet, under förutsättning att fritt tillträde till nätet mellan Rotterdam och Bayern kunde garanteras. |
| --- | --- |

(10)

Tyskland inkom den 8 februari 2006 med en skrivelse, till vilken bifogats ytterligare skrivelser från företagen BASF, Borealis, Clariant, Infraserv Gendorf, Infraserv Hoechst, MOL Group, OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, OMV Germany, Ruhr Oel GmbH (ROG) samt skrivelser från konsortiet Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) och konsortiet Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) som också var angivna som potentiella mottagare av det planerade stödet. Den 21 februari 2006 inkom Bayern med ytterligare kommentarer samt en reviderad version av skrivelsen från Infraserv Hoechst. Den 5 februari 2006 inkom den tillverkare av petrokemikalier, som hade yttrat sig den 24 maj 2005, med ytterligare ett yttrande, i vilket denne nu ställde sig positiv till det planerade stödet, under förutsättning att fritt tillträde till nätet mellan Rotterdam och Bayern kunde garanteras.

| (11) | I en skrivelse av den 24 juli 2006, till vilken ett betydligt större underlag hade bifogats, inkom Tyskland med ett reviderat förslag om stödet till rörledningsprojektet. Skrivelsen kompletterades genom skrivelser av den 14 augusti och 7 september 2006, som särskilt berörde Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (nedan kallat LfA) – ett kreditinstitut som delstaten Bayern är ensam ägare till – och dess deltagande i projektet. |
| --- | --- |

(11)

I en skrivelse av den 24 juli 2006, till vilken ett betydligt större underlag hade bifogats, inkom Tyskland med ett reviderat förslag om stödet till rörledningsprojektet. Skrivelsen kompletterades genom skrivelser av den 14 augusti och 7 september 2006, som särskilt berörde Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (nedan kallat LfA) – ett kreditinstitut som delstaten Bayern är ensam ägare till – och dess deltagande i projektet.

2.   BESKRIVNING

2.1   Projektet

| (12) | Projektet omfattar uppförandet av en 357 km lång rörledning från Ludwigshafen till Münchsmünster med en transportkapacitet på 400 000 ton/år. För närvarande transporteras inget eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster. I tabell 1 visas de förväntade transportmängderna. Eftersom utvecklingen för tillverkning respektive förbrukning av eten skiljer sig åt förväntas ett nettoflöde i riktning Ludwigshafen under de första åren, medan det omvända förväntas längre fram i tiden. I tabellen har ingen hänsyn tagits till explosionen i Basells polyetenfabrik (se skäl 24). Om anläggningen återuppbyggs med jämförbar kapacitet är det mindre troligt att anläggningen läggs ned 2015. Då kommer nettoflödet att minska avsevärt från och med 2015. En återuppbyggnad med utökad kapacitet skulle innebära att de totala transportmängderna blir lägre under hela prognostiden.
  Tabell 1
  Förväntade transportmängder (i 1 000 ton/år) | 2008–2009 | 2010–2014 | Från 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkare |
| OMV | (...) (3) | (...) | (...) |
| Ruhr Oel | (...) | (...) | (...) |
| Användare |
| Wacker | (...) | (...) | (...) |
| Borealis | (...) | (...) | (...) |
| Clariant | (...) | (...) | (...) |
| Vinnolit | (...) | (...) | (...) |
| Basell | (...) | (...) | (...) |
| Nya investerare | (...) | (...) | (...) |
| Nettokapacitet | 140 | 80 | 200 |

(12)

Projektet omfattar uppförandet av en 357 km lång rörledning från Ludwigshafen till Münchsmünster med en transportkapacitet på 400 000 ton/år. För närvarande transporteras inget eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster. I tabell 1 visas de förväntade transportmängderna. Eftersom utvecklingen för tillverkning respektive förbrukning av eten skiljer sig åt förväntas ett nettoflöde i riktning Ludwigshafen under de första åren, medan det omvända förväntas längre fram i tiden. I tabellen har ingen hänsyn tagits till explosionen i Basells polyetenfabrik (se skäl 24). Om anläggningen återuppbyggs med jämförbar kapacitet är det mindre troligt att anläggningen läggs ned 2015. Då kommer nettoflödet att minska avsevärt från och med 2015. En återuppbyggnad med utökad kapacitet skulle innebära att de totala transportmängderna blir lägre under hela prognostiden.

Tabell 1

Förväntade transportmängder (i 1 000 ton/år)

2008–2009

2010–2014

Från 2015

Tillverkare

OMV

(...) (3)

(...)

(...)

Ruhr Oel

(...)

(...)

(...)

Användare

Wacker

(...)

(...)

(...)

Borealis

(...)

(...)

(...)

Clariant

(...)

(...)

(...)

Vinnolit

(...)

(...)

(...)

Basell

(...)

(...)

(...)

Nya investerare

(...)

(...)

(...)

Nettokapacitet

140

80

200

| (13) | Transportavgiften fastställs enligt Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschafts tariffer, t.ex. 34,21 euro per ton för hela sträckan eller 0,0957 euro per metriskt ton och kilometer. Tarifferna är lika höga för konsortiets medlemmar som för andra användare av rörledningen och justeras årligen baserat på en oberoende bedömning. |
| --- | --- |

(13)

Transportavgiften fastställs enligt Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschafts tariffer, t.ex. 34,21 euro per ton för hela sträckan eller 0,0957 euro per metriskt ton och kilometer. Tarifferna är lika höga för konsortiets medlemmar som för andra användare av rörledningen och justeras årligen baserat på en oberoende bedömning.

| (14) | Kostnaden för att uppföra den planerade rörledningen beräknas till 154 miljoner euro, dvs. 14 miljoner euro mer än Tyskland ursprungligen räknade med. Skälet till de förväntade högre totalkostnaderna är högre byggkostnader (däribland förvärvet av rättigheter och miljöskyddsåtgärder) samt högre driftskostnader (el, försäkring). När de rättsliga förberedelserna är klara borde de studier som krävs kunna vara framtagna till 2006. Rörledningen kommer att uppföras 2007 och, enligt det ursprungliga projektet, tas i drift i september 2007. I samband med förfarandet för erhållande av nödvändiga tillstånd kommer en bedömning av inverkan på miljön enligt rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (4) att genomföras. |
| --- | --- |

(14)

Kostnaden för att uppföra den planerade rörledningen beräknas till 154 miljoner euro, dvs. 14 miljoner euro mer än Tyskland ursprungligen räknade med. Skälet till de förväntade högre totalkostnaderna är högre byggkostnader (däribland förvärvet av rättigheter och miljöskyddsåtgärder) samt högre driftskostnader (el, försäkring). När de rättsliga förberedelserna är klara borde de studier som krävs kunna vara framtagna till 2006. Rörledningen kommer att uppföras 2007 och, enligt det ursprungliga projektet, tas i drift i september 2007. I samband med förfarandet för erhållande av nödvändiga tillstånd kommer en bedömning av inverkan på miljön enligt rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (4) att genomföras.

| (15) | Den planerade rörledningen kommer att förvaltas enligt principerna om tillträde till nätet för tredje part (”open access/common carrier”), icke-diskriminerande transportavgifter (”non-discriminatory fees”) och låg vinst (”minimum profit”). Alla etenproducenter och etenanvändare kommer att få tillträde till rörledningen på samma villkor. Det kommer att finnas tillräckligt med reservkapacitet för att garantera att dessa principer iakttas (den tillgängliga reservkapaciteten uppgår till cirka 50 %). Dessa villkor skall iakttas under minst 25 år. |
| --- | --- |

(15)

Den planerade rörledningen kommer att förvaltas enligt principerna om tillträde till nätet för tredje part (”open access/common carrier”), icke-diskriminerande transportavgifter (”non-discriminatory fees”) och låg vinst (”minimum profit”). Alla etenproducenter och etenanvändare kommer att få tillträde till rörledningen på samma villkor. Det kommer att finnas tillräckligt med reservkapacitet för att garantera att dessa principer iakttas (den tillgängliga reservkapaciteten uppgår till cirka 50 %). Dessa villkor skall iakttas under minst 25 år.

2.2   Stödet

| (16) | Delstaten Bayern har för avsikt att bevilja ett bidrag på 44,85 miljoner euro, vilket utgör 29,9 % av investeringskostnaderna på 150 miljoner euro respektive motsvarar 29,1 % av kostnadstaket på 154 miljoner euro. Den planerade investeringen fördelas på följande sätt under 2004–2008: 4,5 miljoner euro 2004, 7,8 miljoner euro 2005, 54,2 miljoner euro 2006, 86 miljoner euro 2007 och 1,5 miljoner euro 2008. Stödet får inte överstiga 29,9 % av kostnaderna och kommer att minskas i motsvarande mån om totalkostnaderna ligger under 150 miljoner euro. |
| --- | --- |

(16)

Delstaten Bayern har för avsikt att bevilja ett bidrag på 44,85 miljoner euro, vilket utgör 29,9 % av investeringskostnaderna på 150 miljoner euro respektive motsvarar 29,1 % av kostnadstaket på 154 miljoner euro. Den planerade investeringen fördelas på följande sätt under 2004–2008: 4,5 miljoner euro 2004, 7,8 miljoner euro 2005, 54,2 miljoner euro 2006, 86 miljoner euro 2007 och 1,5 miljoner euro 2008. Stödet får inte överstiga 29,9 % av kostnaderna och kommer att minskas i motsvarande mån om totalkostnaderna ligger under 150 miljoner euro.

| (17) | Projektet vore enligt Tyskland inte lönsamt utan stödet från delstaten Bayern, eftersom transportkostnaderna då skulle vara avsevärt högre (54,6 euro per ton) och därmed inte längre konkurrenskraftiga. Vidare skulle den förväntade interna avkastningen, trots det planerade stödet på 44,85 miljoner euro och med hänsyn tagen till indirekta fördelar för medlemmarna i konsortiet, ändå endast uppgå till 1,2 %. Man får heller inte glömma bort att vid en återuppbyggnad av Basell-anläggningen med en utökad kapacitet kommer transportmängderna och därmed även kapitalavkastningen att bli mindre (se skäl 24). |
| --- | --- |

(17)

Projektet vore enligt Tyskland inte lönsamt utan stödet från delstaten Bayern, eftersom transportkostnaderna då skulle vara avsevärt högre (54,6 euro per ton) och därmed inte längre konkurrenskraftiga. Vidare skulle den förväntade interna avkastningen, trots det planerade stödet på 44,85 miljoner euro och med hänsyn tagen till indirekta fördelar för medlemmarna i konsortiet, ändå endast uppgå till 1,2 %. Man får heller inte glömma bort att vid en återuppbyggnad av Basell-anläggningen med en utökad kapacitet kommer transportmängderna och därmed även kapitalavkastningen att bli mindre (se skäl 24).

2.3   Mottagaren

| (18) | Stödmottagaren är Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (”EPS”) (5), ett konsortium av petrokemiska företag (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH & Co. KG och Wacker Chemie GmbH samt LfA Förderbank Bayern (7). |
| --- | --- |

(18)

Stödmottagaren är Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (”EPS”) (5), ett konsortium av petrokemiska företag (6) BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH & Co. KG och Wacker Chemie GmbH samt LfA Förderbank Bayern (7).

2.4   Etenindustrin

| (19) | Eten är en färglös gas och det enklaste omättade kolvätet (alken). Denna olefin utvinns normalt i petrokemiska anläggningar (krackningsanläggningar) från råolja (antingen, såsom brukligt i Europa, i form av råbensin, eller i form av gas). Därvid uppstår eten och propen i ett bestämt förhållande. Eten utgör grunden för en bred palett av polymerer (t.ex. polyeten, PVC och polystyren) som i sin tur används för framställning av plaster för talrika tillämpningar. |
| --- | --- |

(19)

Eten är en färglös gas och det enklaste omättade kolvätet (alken). Denna olefin utvinns normalt i petrokemiska anläggningar (krackningsanläggningar) från råolja (antingen, såsom brukligt i Europa, i form av råbensin, eller i form av gas). Därvid uppstår eten och propen i ett bestämt förhållande. Eten utgör grunden för en bred palett av polymerer (t.ex. polyeten, PVC och polystyren) som i sin tur används för framställning av plaster för talrika tillämpningar.

| (20) | Eten är en narkotisk, kvävande, mycket lättantändlig gas som bildar explosiva blandningar med luft och ingår i den högsta riskklassen. Med mycket få undantag, då transport sker via den dyra sjövägen, transporteras gasen uteslutande i rörledningar som direkt förbinder producenter och användare. Sedan 1960-talet har enskilda företag eller konsortier, såsom ARG, uppfört en rad etenrörledningssystem för etentransport (av olika längd, ofta lokalt begränsade). Transporten av de flesta etenderivat är däremot betydligt mycket enklare. |
| --- | --- |

(20)

Eten är en narkotisk, kvävande, mycket lättantändlig gas som bildar explosiva blandningar med luft och ingår i den högsta riskklassen. Med mycket få undantag, då transport sker via den dyra sjövägen, transporteras gasen uteslutande i rörledningar som direkt förbinder producenter och användare. Sedan 1960-talet har enskilda företag eller konsortier, såsom ARG, uppfört en rad etenrörledningssystem för etentransport (av olika längd, ofta lokalt begränsade). Transporten av de flesta etenderivat är däremot betydligt mycket enklare.

| (21) | Enligt Tysklands uppgifter förfogade Västeuropa i slutet av 2002 över en produktionskapacitet på 23,2 miljoner ton. Av dessa stod Tyskland och Benelux-länderna för mer än 10 miljoner ton. Mellan 2002 och 2003 steg produktionen med 2,6 % till 20,7 miljoner ton. Eftersom förbrukningen i Västeuropa överstiger produktionen importerades totalt 0,24 miljoner ton 2002. I Central- och Östeuropa (inklusive de tio nya medlemsstaterna) uppgick produktionskapaciteten i slutet av 2002 till 2,24 miljoner ton, medan förbrukningen låg på 2 miljoner ton. |
| --- | --- |

(21)

Enligt Tysklands uppgifter förfogade Västeuropa i slutet av 2002 över en produktionskapacitet på 23,2 miljoner ton. Av dessa stod Tyskland och Benelux-länderna för mer än 10 miljoner ton. Mellan 2002 och 2003 steg produktionen med 2,6 % till 20,7 miljoner ton. Eftersom förbrukningen i Västeuropa överstiger produktionen importerades totalt 0,24 miljoner ton 2002. I Central- och Östeuropa (inklusive de tio nya medlemsstaterna) uppgick produktionskapaciteten i slutet av 2002 till 2,24 miljoner ton, medan förbrukningen låg på 2 miljoner ton.

| (22) | Efterfrågan på eten är kopplad till efterfrågan på plast och denna är i sin tur kopplad till BNP-tillväxten. Detta innebär för de närmaste åren en förmodad ökning av etenförbrukningen på omkring 2 % i Västeuropa och omkring 5,5 % i Central- och Östeuropa. De etenproducenter som inte är anslutna till rörledningar konkurrerar indirekt med varandra genom konkurrensen på marknaderna för etenderivat. |
| --- | --- |

(22)

Efterfrågan på eten är kopplad till efterfrågan på plast och denna är i sin tur kopplad till BNP-tillväxten. Detta innebär för de närmaste åren en förmodad ökning av etenförbrukningen på omkring 2 % i Västeuropa och omkring 5,5 % i Central- och Östeuropa. De etenproducenter som inte är anslutna till rörledningar konkurrerar indirekt med varandra genom konkurrensen på marknaderna för etenderivat.

| (23) | Den petrokemiska industrin i Europa är sedan länge mycket framgångsrik, men konkurrenstrycket ökar med de allt strängare miljökraven och den kraftiga konkurrensen från polyeten från Mellanöstern, där gas finns tillgänglig som billig råvara. Eftersom färre biprodukter uppstår vid användning av gas har Europa i detta hänseende en teknisk konkurrensfördel. Därutöver spelar transportkostnaderna en viktig roll, särskilt vid leveranser till de inre delarna av Europa. Investeringar för utbyggnad av produktionskapacitet i Mellanöstern sker i regel med avsikten att leverera till de snabbt växande marknaderna i Kina och andra sydostasiatiska länder. Skulle tillväxthastigheten på dessa marknader emellertid sjunka av någon anledning kommer den europeiska kemiindustrin antagligen att behöva stå emot en starkare konkurrens. |
| --- | --- |

(23)

Den petrokemiska industrin i Europa är sedan länge mycket framgångsrik, men konkurrenstrycket ökar med de allt strängare miljökraven och den kraftiga konkurrensen från polyeten från Mellanöstern, där gas finns tillgänglig som billig råvara. Eftersom färre biprodukter uppstår vid användning av gas har Europa i detta hänseende en teknisk konkurrensfördel. Därutöver spelar transportkostnaderna en viktig roll, särskilt vid leveranser till de inre delarna av Europa. Investeringar för utbyggnad av produktionskapacitet i Mellanöstern sker i regel med avsikten att leverera till de snabbt växande marknaderna i Kina och andra sydostasiatiska länder. Skulle tillväxthastigheten på dessa marknader emellertid sjunka av någon anledning kommer den europeiska kemiindustrin antagligen att behöva stå emot en starkare konkurrens.

| (24) | Etenindustrin i Bayern består av två etenanläggningar som ligger i Münchsmünster-Gendorf-Burghausen och tillhör OMV och Ruhr-Öl Germany, samt en rad etenanvändare som framställer polyeten och andra produkter ur eten: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). I Basells anläggning inträffade den 12 december 2005 en större incident och det krävs stora investeringar för att återuppbygga polyetentillverkningen. Hittills har inget beslut fattats om en återuppbyggnad. Basell hänvisar till att det är av betydelse om rörledningen från Ludwigshafen till Münchsmünster kommer att uppföras. |
| --- | --- |

(24)

Etenindustrin i Bayern består av två etenanläggningar som ligger i Münchsmünster-Gendorf-Burghausen och tillhör OMV och Ruhr-Öl Germany, samt en rad etenanvändare som framställer polyeten och andra produkter ur eten: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). I Basells anläggning inträffade den 12 december 2005 en större incident och det krävs stora investeringar för att återuppbygga polyetentillverkningen. Hittills har inget beslut fattats om en återuppbyggnad. Basell hänvisar till att det är av betydelse om rörledningen från Ludwigshafen till Münchsmünster kommer att uppföras.

| (25) | I tabell 2 redovisas etenproduktionen och leveranserna mellan de berörda företagen.
  Tabell 2
  Nuvarande produktion och leveranser

  I ton (uppgifter för 2003) | OMV Deutschland GmbH, Burghausen | Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster |
| --- | --- | --- | --- |
| Basell GmbH, Münchsmünster (före explosionen) | (...) | (...) |
| Clariant GmbH, Gendorf | (...) | (...) |
| Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf | (...) | (...) |
| Borealis Polymere GmbH, Burghausen | (...) | (...) |
| Wacker-Chemie, Burghausen | (...) | (...) |
| Sammanlagd produktion | 350 000 | 320 000 |

(25)

I tabell 2 redovisas etenproduktionen och leveranserna mellan de berörda företagen.

Tabell 2

Nuvarande produktion och leveranser

I ton (uppgifter för 2003)

OMV Deutschland GmbH, Burghausen

Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster

Basell GmbH, Münchsmünster (före explosionen)

(...)

(...)

Clariant GmbH, Gendorf

(...)

(...)

Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf

(...)

(...)

Borealis Polymere GmbH, Burghausen

(...)

(...)

Wacker-Chemie, Burghausen

(...)

(...)

Sammanlagd produktion

350 000

320 000

2.5   Europaomfattande olefinrörledningsnätverk

| (26) | Enligt Tysklands redogörelse är avsikten att den planerade rörledningen skall utgöra en del av ett Europaomfattande rörledningsnät för olefiner. De befintliga etenrörledningarna har för närvarande en sammanlagd längd på omkring 2 500–3 000 km, till vilka omkring 50 % av industrin är ansluten, jämfört med nästan 100 % i Förenta staterna. Dessa befintliga och ej med varandra sammanbundna, regionala rörledningssystemen är följande:






  — | Nordvästeuropa (Rotterdam–Ludwigshafen), inklusive rörledningar för kemiprodukter som löper sida vid sida (med en rörledning för eten) Rotterdams hamn–Maasvlakte, rörledningen Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen, rörledningen som innehas av Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG, rörledningen Wesseling (Köln)–Frankfurt (156 km), rörledningen Frankfurt–Ludwigshafen (68 km), |
| --- | --- | --- |

(26)

Enligt Tysklands redogörelse är avsikten att den planerade rörledningen skall utgöra en del av ett Europaomfattande rörledningsnät för olefiner. De befintliga etenrörledningarna har för närvarande en sammanlagd längd på omkring 2 500–3 000 km, till vilka omkring 50 % av industrin är ansluten, jämfört med nästan 100 % i Förenta staterna. Dessa befintliga och ej med varandra sammanbundna, regionala rörledningssystemen är följande:

—

Nordvästeuropa (Rotterdam–Ludwigshafen), inklusive rörledningar för kemiprodukter som löper sida vid sida (med en rörledning för eten) Rotterdams hamn–Maasvlakte, rörledningen Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen, rörledningen som innehas av Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG, rörledningen Wesseling (Köln)–Frankfurt (156 km), rörledningen Frankfurt–Ludwigshafen (68 km),

| — | eten- och propenrörledningen Antwerpen–Feluy (Vallonien), |
| --- | --- |

—

eten- och propenrörledningen Antwerpen–Feluy (Vallonien),

| — | Centraleuropa (Stade–Leuna–Neratovice), |
| --- | --- |

—

Centraleuropa (Stade–Leuna–Neratovice),

| — | Frankrike (Marseille/Berre–Feyzin–Carling), varvid sektionen Medelhavet–Viriat (Bourg-en-Bresse) uppfördes under 1970-talet och sektionen Viriat–Carline (396 km) uppfördes år 2001, |
| --- | --- |

—

Frankrike (Marseille/Berre–Feyzin–Carling), varvid sektionen Medelhavet–Viriat (Bourg-en-Bresse) uppfördes under 1970-talet och sektionen Viriat–Carline (396 km) uppfördes år 2001,

| — | Storbritannien: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton, varvid den nya etenrörledningen Teesside–Saltend (150 km) byggdes år 2001, |
| --- | --- |

—

Storbritannien: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton, varvid den nya etenrörledningen Teesside–Saltend (150 km) byggdes år 2001,

| — | Norditalien (Ravenna–Porto Marghera–Mantua), |
| --- | --- |

—

Norditalien (Ravenna–Porto Marghera–Mantua),

| — | Bayern: rörledningen Münchsmünster–Gendorf (112 km), Gendorf–Burghausen, |
| --- | --- |

—

Bayern: rörledningen Münchsmünster–Gendorf (112 km), Gendorf–Burghausen,

| — | Östeuropa (Slovakien–Ukraina). |
| --- | --- |

—

Östeuropa (Slovakien–Ukraina).

| (27) | Den planerade rörledningen är tänkt att anslutas till de befintliga rörledningarna mellan Münchsmünster och Gendorf/Burghausen respektive mellan Ludwigshafen och Wesseling. Därutöver är ytterligare utvidgningar av rörledningsnätet tänkbara, exempelvis






  — | i Tjeckien, t.ex. Münchsmünster–Litvinov, med möjlighet till ett ringsystem i Centraleuropa, |
| --- | --- | --- |

(27)

Den planerade rörledningen är tänkt att anslutas till de befintliga rörledningarna mellan Münchsmünster och Gendorf/Burghausen respektive mellan Ludwigshafen och Wesseling. Därutöver är ytterligare utvidgningar av rörledningsnätet tänkbara, exempelvis

—

i Tjeckien, t.ex. Münchsmünster–Litvinov, med möjlighet till ett ringsystem i Centraleuropa,

| — | till Italien och Kroatien, t.ex. Burghausen–Porto Marghera, |
| --- | --- |

—

till Italien och Kroatien, t.ex. Burghausen–Porto Marghera,

| — | till Österrike, t.ex. Burghausen–Schwechat med möjlighet till en ytterligare förbindelse via Slovakien till Ungern, |
| --- | --- |

—

till Österrike, t.ex. Burghausen–Schwechat med möjlighet till en ytterligare förbindelse via Slovakien till Ungern,

| — | till Frankrike, t.ex. Ludwigshafen–Carling. |
| --- | --- |

—

till Frankrike, t.ex. Ludwigshafen–Carling.

Med dessa utvidgningar utgör den planerade rörledningen en viktig förbindelse mellan de petrokemiska industrierna i Väst- och Östeuropa.

| (28) | I den till Tysklands skrivelse av den 8 februari 2006 bifogade skrivelsen uttryckte OMV, som förfogar över anläggningar i Bayern (Burghausen) och i Österrike (Schwechat utanför Wien) och som nyligen har utökat sin kapacitet i Schwechat, sin avsikt att vid ett positivt beslut om EPS-projektet tillsätta en arbetsgrupp som skall ägna sig åt omvandlingen av en befintlig rörledning från Schwechat (ungefär 150 km västerut) till en etenrörledning och dess förlängning till Burghausen. OMV räknar med resultat från arbetsgruppen i slutet av 2006. Vidare informerade företaget om en studie som beställts för detta projekt, som skulle kunna vara avslutat efter 7 till 14 år. Även MOL Group (till denna koncern hör även det slovakiska Slovnaft och det ungerska TVK), som är ledande i Centraleuropa och inte deltar i EPS-projektet stöder EPS-projektet, men tillstår dock att en förbindelse med den befintliga ukrainska etenrörledningen via Slovakien (Pressburg) och Ungern (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros) är prioriterad i ett första skede. Ytterligare genomförbarhetsstudier förutskickades under samtalen mellan kommissionen och Tyskland, t.ex. rörledningsförbindelserna i Tjeckien mellan Leuna i Östtyskland och Polen (under ledning av det polska företaget PKN Orlen) och mellan Ludwigshafen och Carling i Frankrike (under ledning av BASF och Total). |
| --- | --- |

(28)

I den till Tysklands skrivelse av den 8 februari 2006 bifogade skrivelsen uttryckte OMV, som förfogar över anläggningar i Bayern (Burghausen) och i Österrike (Schwechat utanför Wien) och som nyligen har utökat sin kapacitet i Schwechat, sin avsikt att vid ett positivt beslut om EPS-projektet tillsätta en arbetsgrupp som skall ägna sig åt omvandlingen av en befintlig rörledning från Schwechat (ungefär 150 km västerut) till en etenrörledning och dess förlängning till Burghausen. OMV räknar med resultat från arbetsgruppen i slutet av 2006. Vidare informerade företaget om en studie som beställts för detta projekt, som skulle kunna vara avslutat efter 7 till 14 år. Även MOL Group (till denna koncern hör även det slovakiska Slovnaft och det ungerska TVK), som är ledande i Centraleuropa och inte deltar i EPS-projektet stöder EPS-projektet, men tillstår dock att en förbindelse med den befintliga ukrainska etenrörledningen via Slovakien (Pressburg) och Ungern (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros) är prioriterad i ett första skede. Ytterligare genomförbarhetsstudier förutskickades under samtalen mellan kommissionen och Tyskland, t.ex. rörledningsförbindelserna i Tjeckien mellan Leuna i Östtyskland och Polen (under ledning av det polska företaget PKN Orlen) och mellan Ludwigshafen och Carling i Frankrike (under ledning av BASF och Total).

| (29) | Anslutningen till ett tillräckligt stort rörledningsnät för olefiner är viktig för industrin, eftersom regionala flaskhalsar i råvaruförsörjningen därigenom kan minskas, försörjningens flexibilitet och säkerhet kan ökas och flexibiliteten i fråga om urvalet av anläggningar för nyinvesteringar kan ökas. Av detta skäl arbetar även industriförbundet för att de enskilda systemen för eten och/eller propen skall förbindas med varandra och utvidgas så att ett omfattande rörledningsnät för olefiner skapas (8). |
| --- | --- |

(29)

Anslutningen till ett tillräckligt stort rörledningsnät för olefiner är viktig för industrin, eftersom regionala flaskhalsar i råvaruförsörjningen därigenom kan minskas, försörjningens flexibilitet och säkerhet kan ökas och flexibiliteten i fråga om urvalet av anläggningar för nyinvesteringar kan ökas. Av detta skäl arbetar även industriförbundet för att de enskilda systemen för eten och/eller propen skall förbindas med varandra och utvidgas så att ett omfattande rörledningsnät för olefiner skapas (8).

| (30) | Tyskland och ägarna till de rörledningar som skulle förbindas med den planerade ledningen Ludwigshafen–Münchsmünster har under förfarandets gång lovat kommissionen att principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät skall gälla. Det rör sig om följande rörledningar:






  — | ARG-systemets rörledning: rörledningen Wesseling–Köln–Frankfurt, som innehas och förvaltas av Infraserv Höchst (9), och rörledningen Frankfurt–Ludwigshafen (68 km), som innehas och förvaltas av BASF. |
| --- | --- | --- |

(30)

Tyskland och ägarna till de rörledningar som skulle förbindas med den planerade ledningen Ludwigshafen–Münchsmünster har under förfarandets gång lovat kommissionen att principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät skall gälla. Det rör sig om följande rörledningar:

—

ARG-systemets rörledning: rörledningen Wesseling–Köln–Frankfurt, som innehas och förvaltas av Infraserv Höchst (9), och rörledningen Frankfurt–Ludwigshafen (68 km), som innehas och förvaltas av BASF.

| — | Rörledningar som levererar till industrianläggningarna i Bayern: rörledningen Münchsmünster–Gendorf (112 km), som innehas och förvaltas av Infraserv Gendorf (10), och rörledningen Gendorf–Burghausen, som innehas och förvaltas av OMV. |
| --- | --- |

—

Rörledningar som levererar till industrianläggningarna i Bayern: rörledningen Münchsmünster–Gendorf (112 km), som innehas och förvaltas av Infraserv Gendorf (10), och rörledningen Gendorf–Burghausen, som innehas och förvaltas av OMV.

| (31) | Enligt Tyskland skulle det Europaomfattande rörledningsnätet och i synnerhet dess genomförande på ett långsiktigt sätt säkra framtiden för den petrokemiska industrin i Bayern och för de omkring 17 700 arbetstillfällena inom branschen. |
| --- | --- |

(31)

Enligt Tyskland skulle det Europaomfattande rörledningsnätet och i synnerhet dess genomförande på ett långsiktigt sätt säkra framtiden för den petrokemiska industrin i Bayern och för de omkring 17 700 arbetstillfällena inom branschen.

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (32) | Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den tvivlade på att Tysklands argument – om att bidraget inte utgjorde något statligt stöd utan en allmän infrastrukturåtgärd – höll. Kommissionen hyste också tvivel om huruvida stödet kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden. Fördelarna vad gäller miljösäkerhet, transportsäkerhet och vägtrafikstockningar förefaller obefintliga eller på sin höjd små. Även om rörledningen kan komma att bli av strategisk betydelse för kemiindustrin i Bayern, kan den dock leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Projektets beräknade lönsamhet var låg, men de indirekta fördelarna för de befintliga eten- och propenproducenterna verkade dock vara betydande. Rörledningen skulle kunna möjliggöra transport av stora mängder mellan företag längs ledningen samtidigt som den skulle möjliggöra leveranser till andra regioner, vilket skulle kunna leda till en direkt konkurrens med andra etenproducenter utanför Bayern, Baden-Württemberg och Rheinland-Pfalz. Effekter på propenmarknaden kunde inte heller uteslutas. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den tvivlade på att Tysklands argument – om att bidraget inte utgjorde något statligt stöd utan en allmän infrastrukturåtgärd – höll. Kommissionen hyste också tvivel om huruvida stödet kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden. Fördelarna vad gäller miljösäkerhet, transportsäkerhet och vägtrafikstockningar förefaller obefintliga eller på sin höjd små. Även om rörledningen kan komma att bli av strategisk betydelse för kemiindustrin i Bayern, kan den dock leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Projektets beräknade lönsamhet var låg, men de indirekta fördelarna för de befintliga eten- och propenproducenterna verkade dock vara betydande. Rörledningen skulle kunna möjliggöra transport av stora mängder mellan företag längs ledningen samtidigt som den skulle möjliggöra leveranser till andra regioner, vilket skulle kunna leda till en direkt konkurrens med andra etenproducenter utanför Bayern, Baden-Württemberg och Rheinland-Pfalz. Effekter på propenmarknaden kunde inte heller uteslutas.

| (33) | Kommissionen konstaterade vidare att detta projekt till viss del var jämförbart med propenrörledningen mellan Rotterdam, Antwerpen och Ruhrområdet, som kommissionen godkände ett stöd för den 16 juni 2004 (11). Det fanns dock viktiga skillnader: det skulle inte transporteras några större mängder eten mellan rörledningens båda ändar, och sjö- eller järnvägstransport utgjorde ett reellt alternativ i propenrörledningsfallet. När det gäller etenrörledningen däremot fanns planer på rabatter för transport av större mängder, långfristiga avtal och förbeställningar, vilket fick kommissionen att tvivla på om villkoren för medlemmarna i konsortiet å ena sidan och andra användare å andra sidan verkligen var lika. Den planerade stödnivån uppgick enligt kommissionens bedömningar till 50 % i stället för som i det andra fallet under 30 %. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen konstaterade vidare att detta projekt till viss del var jämförbart med propenrörledningen mellan Rotterdam, Antwerpen och Ruhrområdet, som kommissionen godkände ett stöd för den 16 juni 2004 (11). Det fanns dock viktiga skillnader: det skulle inte transporteras några större mängder eten mellan rörledningens båda ändar, och sjö- eller järnvägstransport utgjorde ett reellt alternativ i propenrörledningsfallet. När det gäller etenrörledningen däremot fanns planer på rabatter för transport av större mängder, långfristiga avtal och förbeställningar, vilket fick kommissionen att tvivla på om villkoren för medlemmarna i konsortiet å ena sidan och andra användare å andra sidan verkligen var lika. Den planerade stödnivån uppgick enligt kommissionens bedömningar till 50 % i stället för som i det andra fallet under 30 %.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (34) | De skrivelser som har inkommit under det formella granskningsförfarandet omfattar positiva synpunkter från APPE och Österrike, i vilka hänvisas till fördelarna för Europa och utvidgningen av rörledningsnätet för olefiner. Även de bayerska företagen Miro, Bayernoil och IGS, som inte var direkt delaktiga i projektet, uttalade sig positivt, särskilt i fråga om projektets betydelse för den petrokemiska industrins framtid i Bayern. Etenproducenten, som inte vill nämnas vid namn, förklarade den 24 maj att rörledningen var en rent regional defensiv investering i syfte att skaffa marknadsfördelar för de lokala producenterna och att konkurrensen för olefinindustrin därigenom på intet sätt förbättrades. Producenten var dock utan tvekan positiv till ett omfattande olefinrörledningsnät i Europa. |
| --- | --- |

(34)

De skrivelser som har inkommit under det formella granskningsförfarandet omfattar positiva synpunkter från APPE och Österrike, i vilka hänvisas till fördelarna för Europa och utvidgningen av rörledningsnätet för olefiner. Även de bayerska företagen Miro, Bayernoil och IGS, som inte var direkt delaktiga i projektet, uttalade sig positivt, särskilt i fråga om projektets betydelse för den petrokemiska industrins framtid i Bayern. Etenproducenten, som inte vill nämnas vid namn, förklarade den 24 maj att rörledningen var en rent regional defensiv investering i syfte att skaffa marknadsfördelar för de lokala producenterna och att konkurrensen för olefinindustrin därigenom på intet sätt förbättrades. Producenten var dock utan tvekan positiv till ett omfattande olefinrörledningsnät i Europa.

| (35) | De parter som berörs direkt av EPS-projekten stödde enhälligt projektet i den skrivelse som de bifogade till Tysklands skrivelse av den 8 februari 2006 och betecknade det som det första steget mot ett omfattande europeiskt nät. OMV och MOL lämnade ett utförligare yttrande (se skäl 28). När det gäller förbindelsen mellan de planerade och de befintliga ledningarna har BASF, Infraserv Gendorf och Infraserv Hoechst åtagit sig att iaktta principerna om fritt tillträde och icke-diskriminerande priser (se skäl 30). |
| --- | --- |

(35)

De parter som berörs direkt av EPS-projekten stödde enhälligt projektet i den skrivelse som de bifogade till Tysklands skrivelse av den 8 februari 2006 och betecknade det som det första steget mot ett omfattande europeiskt nät. OMV och MOL lämnade ett utförligare yttrande (se skäl 28). När det gäller förbindelsen mellan de planerade och de befintliga ledningarna har BASF, Infraserv Gendorf och Infraserv Hoechst åtagit sig att iaktta principerna om fritt tillträde och icke-diskriminerande priser (se skäl 30).

| (36) | Den 5 februari 2006 överlämnade konkurrenten, som inte vill nämnas vid namn, ytterligare synpunkter till kommissionen, i vilka denne bedömer projektet som positivt, under förutsättning att de båda privata rörledningarna som förbinder Bayern med ARG-systemet öppnas. |
| --- | --- |

(36)

Den 5 februari 2006 överlämnade konkurrenten, som inte vill nämnas vid namn, ytterligare synpunkter till kommissionen, i vilka denne bedömer projektet som positivt, under förutsättning att de båda privata rörledningarna som förbinder Bayern med ARG-systemet öppnas.

5.   SYNPUNKTER FRÅN TYSKLAND

| (37) | Tyskland vidhöll i sina synpunkter om inledandet av det formella granskningsförfarandet att åtgärden inte utgör ett statligt stöd då den inte kommer att innebära någon selektiv fördel och då det handlar om en icke-diskriminerande infrastruktur som är öppen för alla användare. Tyskland betonade vidare att om en av de enskilda berörda parterna i de bayerska etenproducerande eller etenanvändande industrierna skulle dra sig tillbaka skulle detta, med tanke på svårigheten att transportera eten, investeringarnas storlek och långfristighet och det ömsesidiga samspelet mellan eten och propen, kunna leda till en dominoeffekt med följdverkningar för de andra aktörerna i branschen: om en produktionsanläggning lades ned skulle lönsamheten för de kvarvarande anläggningarna sjunka, vilket skulle kunna leda till ytterligare nedläggningar hos de andra etenproducenterna och etenanvändarna. Därmed skulle eventuellt ett betydande antal arbetstagare kunna förlora sina arbeten. Explosionen i Basells anläggning i Münchsmünster skulle kunna vara starten för en sådan kedjereaktion. Tyskland betonade integreringen av projektet i det omfattande europeiska nätet, den stora betydelse som rörledningen har för en sådan isolerad region som Bayern och de följder som ett funktionsavbrott i det bayerska systemet skulle kunna få för andra europeiska regioner, eftersom den bayerska rörledningen utgör en viktig förbindelse mellan rörledningarna i Västeuropa och de befintliga och planerade rörledningarna i Östeuropa. Tyskland redogjorde för projektets förväntade positiva effekter på försörjningssäkerheten, flexibiliteten och konkurrenskraften för den europeiska industrin i ett globalt sammanhang. Stödet rättar till ett marknadsmisslyckande, eftersom projektet inte skulle vara ekonomiskt lönsamt utan offentligt stöd. Vidare framhöll Tyskland att även med det planerade stödet på 70 miljoner euro ligger den förväntade interna avkastningen för EPS endast på 1,3 %, vilket bevisar att de deltagande företagen i första hand är intresserade av den långsiktiga försörjningssäkerheten och inte av kortsiktiga vinster. Tyskland förklarade vidare att konkurrensen inte skulle snedvridas av projektet eftersom deltagarna har accepterat principen om låg vinst och villkoren för tillträde till rörledningen inte diskriminerar någon användare. |
| --- | --- |

(37)

Tyskland vidhöll i sina synpunkter om inledandet av det formella granskningsförfarandet att åtgärden inte utgör ett statligt stöd då den inte kommer att innebära någon selektiv fördel och då det handlar om en icke-diskriminerande infrastruktur som är öppen för alla användare. Tyskland betonade vidare att om en av de enskilda berörda parterna i de bayerska etenproducerande eller etenanvändande industrierna skulle dra sig tillbaka skulle detta, med tanke på svårigheten att transportera eten, investeringarnas storlek och långfristighet och det ömsesidiga samspelet mellan eten och propen, kunna leda till en dominoeffekt med följdverkningar för de andra aktörerna i branschen: om en produktionsanläggning lades ned skulle lönsamheten för de kvarvarande anläggningarna sjunka, vilket skulle kunna leda till ytterligare nedläggningar hos de andra etenproducenterna och etenanvändarna. Därmed skulle eventuellt ett betydande antal arbetstagare kunna förlora sina arbeten. Explosionen i Basells anläggning i Münchsmünster skulle kunna vara starten för en sådan kedjereaktion. Tyskland betonade integreringen av projektet i det omfattande europeiska nätet, den stora betydelse som rörledningen har för en sådan isolerad region som Bayern och de följder som ett funktionsavbrott i det bayerska systemet skulle kunna få för andra europeiska regioner, eftersom den bayerska rörledningen utgör en viktig förbindelse mellan rörledningarna i Västeuropa och de befintliga och planerade rörledningarna i Östeuropa. Tyskland redogjorde för projektets förväntade positiva effekter på försörjningssäkerheten, flexibiliteten och konkurrenskraften för den europeiska industrin i ett globalt sammanhang. Stödet rättar till ett marknadsmisslyckande, eftersom projektet inte skulle vara ekonomiskt lönsamt utan offentligt stöd. Vidare framhöll Tyskland att även med det planerade stödet på 70 miljoner euro ligger den förväntade interna avkastningen för EPS endast på 1,3 %, vilket bevisar att de deltagande företagen i första hand är intresserade av den långsiktiga försörjningssäkerheten och inte av kortsiktiga vinster. Tyskland förklarade vidare att konkurrensen inte skulle snedvridas av projektet eftersom deltagarna har accepterat principen om låg vinst och villkoren för tillträde till rörledningen inte diskriminerar någon användare.

| (38) | Tyskland betonade att stödet för projektet var praktiskt taget enhälligt. När det gäller de kritiska synpunkterna från konkurrenten, som inte vill nämnas vid namn, så hänvisar Tyskland till sitt stöd för det europeiska nätet för vilket man anser, till skillnad mot konkurrenten, att EPS-projektet är nödvändigt. Beträffande anslutningen till de båda privata rörledningarna hänvisade Tyskland för det första till konkurrenslagstiftning som skall förhindra att diskriminering uppstår eller att rörledningsägarna missbrukar sin ställning och för det andra till de förhandlingar som skall föras mellan EPS och ägarna till de privata rörledningarna för att garantera fritt tillträde. Med hänvisning till projektets låga vinstmarginal opponerade sig Tyskland mot kommissionens åsikt att stödnivån är högre än nödvändigt. Tyskland överlämnade detaljerad information om de stödberättigande kostnaderna, beräkningen av kapitalavkastningen, marknadssituationen (inklusive propen och derivat), importen från tredjeländer, de beräknade transportmängderna för både produktion och förbrukning av de parter som berörs direkt av projektet och för de rörledningar som skall förbindas med EPS-rörledningen. |
| --- | --- |

(38)

Tyskland betonade att stödet för projektet var praktiskt taget enhälligt. När det gäller de kritiska synpunkterna från konkurrenten, som inte vill nämnas vid namn, så hänvisar Tyskland till sitt stöd för det europeiska nätet för vilket man anser, till skillnad mot konkurrenten, att EPS-projektet är nödvändigt. Beträffande anslutningen till de båda privata rörledningarna hänvisade Tyskland för det första till konkurrenslagstiftning som skall förhindra att diskriminering uppstår eller att rörledningsägarna missbrukar sin ställning och för det andra till de förhandlingar som skall föras mellan EPS och ägarna till de privata rörledningarna för att garantera fritt tillträde. Med hänvisning till projektets låga vinstmarginal opponerade sig Tyskland mot kommissionens åsikt att stödnivån är högre än nödvändigt. Tyskland överlämnade detaljerad information om de stödberättigande kostnaderna, beräkningen av kapitalavkastningen, marknadssituationen (inklusive propen och derivat), importen från tredjeländer, de beräknade transportmängderna för både produktion och förbrukning av de parter som berörs direkt av projektet och för de rörledningar som skall förbindas med EPS-rörledningen.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

6.1   Bedömning av förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (39) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(39)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (40) | Det stöd som Tyskland planerar att genomföra kommer direkt från en statlig myndighet. Det rör sig därmed om statliga medel. |
| --- | --- |

(40)

Det stöd som Tyskland planerar att genomföra kommer direkt från en statlig myndighet. Det rör sig därmed om statliga medel.

| (41) | Förvaltaren av rörledningen, EPS, bedriver genom tillhandahållandet av transporttjänster en ekonomisk verksamhet och skall därför betraktas som företag i den mening som avses i artikel 87.1. |
| --- | --- |

(41)

Förvaltaren av rörledningen, EPS, bedriver genom tillhandahållandet av transporttjänster en ekonomisk verksamhet och skall därför betraktas som företag i den mening som avses i artikel 87.1.

| (42) | Då stödet gör det möjligt för konsortiet att upprätta en rörledning och förvalta den i 25 år utan att behöva bära alla kostnaderna innebär detta en ekonomisk fördel. Eftersom det finns ett nära samband mellan investeringen i rörledningen och de nuvarande och planerade investeringarna när det gäller produktionskapacitet för eten och propen samt för etenderivat, uppkommer det genom stödet en fördel i fråga om både transporten och produktionen av eten och etenderivat. |
| --- | --- |

(42)

Då stödet gör det möjligt för konsortiet att upprätta en rörledning och förvalta den i 25 år utan att behöva bära alla kostnaderna innebär detta en ekonomisk fördel. Eftersom det finns ett nära samband mellan investeringen i rörledningen och de nuvarande och planerade investeringarna när det gäller produktionskapacitet för eten och propen samt för etenderivat, uppkommer det genom stödet en fördel i fråga om både transporten och produktionen av eten och etenderivat.

| (43) | Denna fördel anses vara selektiv och rörledningen kan därför inte betraktas som ”offentlig infrastruktur”. Den statliga finansieringen av uppförandet eller förvaltningen av trafikinfrastrukturer anses dock inte alltid utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1. I ekonomiskt hänseende brukar offentliga myndigheter normalt stå för sådana infrastrukturer ”på grund av prissystemets oförmåga att göra det. Varor såsom infrastruktur tenderar att vara odelbara, och de konsumeras kollektivt av alla medarbetare oavsett om de betalar för det eller inte. En sådan allmän vara som regeringen sörjer för kommer samhället till godo kollektivt och tilldelas inte något specifikt företag eller någon specifik industri (principen om icke-uteslutning)” (12). Även andra kriterier, utöver ägandeförhållandet, är alltså avgörande. |
| --- | --- |

(43)

Denna fördel anses vara selektiv och rörledningen kan därför inte betraktas som ”offentlig infrastruktur”. Den statliga finansieringen av uppförandet eller förvaltningen av trafikinfrastrukturer anses dock inte alltid utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1. I ekonomiskt hänseende brukar offentliga myndigheter normalt stå för sådana infrastrukturer ”på grund av prissystemets oförmåga att göra det. Varor såsom infrastruktur tenderar att vara odelbara, och de konsumeras kollektivt av alla medarbetare oavsett om de betalar för det eller inte. En sådan allmän vara som regeringen sörjer för kommer samhället till godo kollektivt och tilldelas inte något specifikt företag eller någon specifik industri (principen om icke-uteslutning)” (12). Även andra kriterier, utöver ägandeförhållandet, är alltså avgörande.

| (44) | Infrastrukturen, som det rör sig om i det här fallet, används – till skillnad från hamnar, flygplatser och motorvägar – inte av allmänheten utan gynnar enbart branschens ekonomiska intressen. Den medför uteslutande fördelar för några företag, i det här fallet ett mycket begränsat antal marknadsaktörer inom en bestämd bransch i kemiindustrin i en bestämd region i en bestämd medlemsstat. Rörledningen lämpar sig endast för etentransport och alla medlemmar i konsortiet är producenter eller användare av eten som har ett direkt intresse i rörledningen. Rörledningen kommer att förbli konsortiets egendom och nyttjandebegränsningarna, som utgör ett villkor för beviljandet av stödet, gäller endast i 25 år. Uppförande och förvaltning av rörledningen är inte tänkt att ske genom ett offentligt anbudsförfarande. Det rör sig följaktligen om ett selektivt projekt. |
| --- | --- |

(44)

Infrastrukturen, som det rör sig om i det här fallet, används – till skillnad från hamnar, flygplatser och motorvägar – inte av allmänheten utan gynnar enbart branschens ekonomiska intressen. Den medför uteslutande fördelar för några företag, i det här fallet ett mycket begränsat antal marknadsaktörer inom en bestämd bransch i kemiindustrin i en bestämd region i en bestämd medlemsstat. Rörledningen lämpar sig endast för etentransport och alla medlemmar i konsortiet är producenter eller användare av eten som har ett direkt intresse i rörledningen. Rörledningen kommer att förbli konsortiets egendom och nyttjandebegränsningarna, som utgör ett villkor för beviljandet av stödet, gäller endast i 25 år. Uppförande och förvaltning av rörledningen är inte tänkt att ske genom ett offentligt anbudsförfarande. Det rör sig följaktligen om ett selektivt projekt.

| (45) | Därtill kommer att uppförandet av rörledningar för kemikalier i allmänhet inte tillhör statens ansvarsområde som myndighet. Vid uppförandet av sådana rörledningar rör det sig om en ekonomisk verksamhet som normalt ligger inom branschens ansvarsområde och intresse. EPS kommer genom rörledningens uppförande och de planerade transporttjänsterna att bedriva en ekonomisk verksamhet genom vilken dess investeringar – direkta och indirekta – kan göras lönsamma. Beslut om investeringar i kemikalierörledningar utgör ofta en integrerad del i besluten om investeringar och desinvesteringar som rör själva produktionskapaciteten. Några rörledningar av senare datum har uppförts utan stöd, andra däremot med stöd. Stöden har dock i dessa fall kunnat motiveras på grundval av gemenskapsföreskrifterna för statligt regionalt stöd eller av miljöskäl. |
| --- | --- |

(45)

Därtill kommer att uppförandet av rörledningar för kemikalier i allmänhet inte tillhör statens ansvarsområde som myndighet. Vid uppförandet av sådana rörledningar rör det sig om en ekonomisk verksamhet som normalt ligger inom branschens ansvarsområde och intresse. EPS kommer genom rörledningens uppförande och de planerade transporttjänsterna att bedriva en ekonomisk verksamhet genom vilken dess investeringar – direkta och indirekta – kan göras lönsamma. Beslut om investeringar i kemikalierörledningar utgör ofta en integrerad del i besluten om investeringar och desinvesteringar som rör själva produktionskapaciteten. Några rörledningar av senare datum har uppförts utan stöd, andra däremot med stöd. Stöden har dock i dessa fall kunnat motiveras på grundval av gemenskapsföreskrifterna för statligt regionalt stöd eller av miljöskäl.

| (46) | Enligt EG-domstolens fasta rättspraxis uppfylls kriteriet om handelspåverkan då det gynnade företaget ägnar sig åt en ekonomisk verksamhet som utgör föremål för handel mellan medlemsstater. Om man inte enbart betraktar eten utan även propen respektive eten- och propenderivat konstaterar kommissionen att detta stämmer in på den ekonomiska verksamhet som medlemmarna i konsortiet ägnar sig åt. Den fördel som stödet medför snedvrider följaktligen eller hotar att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(46)

Enligt EG-domstolens fasta rättspraxis uppfylls kriteriet om handelspåverkan då det gynnade företaget ägnar sig åt en ekonomisk verksamhet som utgör föremål för handel mellan medlemsstater. Om man inte enbart betraktar eten utan även propen respektive eten- och propenderivat konstaterar kommissionen att detta stämmer in på den ekonomiska verksamhet som medlemmarna i konsortiet ägnar sig åt. Den fördel som stödet medför snedvrider följaktligen eller hotar att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna.

| (47) | Denna bedömning har vissa paralleller med stödärendena C67/03, C68/03 och C69/03. I dessa ärenden rörde det sig om ett stöd som Tyskland, Nederländerna och Belgien hade planerat att genomföra för uppförandet av en rörledning för transport av propen från Rotterdam till Ruhrområdet via Antwerpen. I dessa stödärenden fattade kommissionen ett positivt beslut och uttryckte därvid tydligt att stödet utgjorde ett statligt stöd (13). |
| --- | --- |

(47)

Denna bedömning har vissa paralleller med stödärendena C67/03, C68/03 och C69/03. I dessa ärenden rörde det sig om ett stöd som Tyskland, Nederländerna och Belgien hade planerat att genomföra för uppförandet av en rörledning för transport av propen från Rotterdam till Ruhrområdet via Antwerpen. I dessa stödärenden fattade kommissionen ett positivt beslut och uttryckte därvid tydligt att stödet utgjorde ett statligt stöd (13).

| (48) | Enligt de nämnda skälen utgör åtgärden ett statligt stöd enligt den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(48)

Enligt de nämnda skälen utgör åtgärden ett statligt stöd enligt den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.2   Förenlighet

| (49) | I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vissa undantag från det allmänna förbudet i artikel 87.1. Kommissionen har i olika riktlinjer och rambestämmelser angett på vilka villkor som dessa undantag kan tillämpas. Riktlinjerna och rambestämmelserna kan dock inte tillämpas i det här fallet. De regler som finns angivna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (14) gäller endast statligt stöd som gör det möjligt för mottagaren att minska de egna miljöföroreningarna. De kan däremot inte tillämpas på investeringar som leder till minskad miljöförstöring genom stödmottagarens konkurrenter. Transport av eten via en rörledning kan heller inte ses som en anpassning av processen för produktion av eten ur miljöskyddshänseende utan skall betraktas som en särskild tjänst. Detta framgår av det faktum att rörledningen uppförs av ett nytt rättssubjekt som uteslutande har grundats för att uppföra rörledningen och tillhandahålla tjänster för transport av eten. Även om andelsägarna i EPS är verksamma inom produktion och förädling av eten utgörs den nya verksamheten i första hand av transport. Därutöver transporteras för närvarande inget eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster. Projektet leder därför inte direkt till en minskning av de berörda företagens utsläpp. Tvärtom uppstår en ny transportverksamhet direkt genom projektet som i viss utsträckning automatiskt leder till utsläpp som belastar miljön. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön kan därför inte tillämpas i det här fallet. |
| --- | --- |

(49)

I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vissa undantag från det allmänna förbudet i artikel 87.1. Kommissionen har i olika riktlinjer och rambestämmelser angett på vilka villkor som dessa undantag kan tillämpas. Riktlinjerna och rambestämmelserna kan dock inte tillämpas i det här fallet. De regler som finns angivna i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (14) gäller endast statligt stöd som gör det möjligt för mottagaren att minska de egna miljöföroreningarna. De kan däremot inte tillämpas på investeringar som leder till minskad miljöförstöring genom stödmottagarens konkurrenter. Transport av eten via en rörledning kan heller inte ses som en anpassning av processen för produktion av eten ur miljöskyddshänseende utan skall betraktas som en särskild tjänst. Detta framgår av det faktum att rörledningen uppförs av ett nytt rättssubjekt som uteslutande har grundats för att uppföra rörledningen och tillhandahålla tjänster för transport av eten. Även om andelsägarna i EPS är verksamma inom produktion och förädling av eten utgörs den nya verksamheten i första hand av transport. Därutöver transporteras för närvarande inget eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster. Projektet leder därför inte direkt till en minskning av de berörda företagens utsläpp. Tvärtom uppstår en ny transportverksamhet direkt genom projektet som i viss utsträckning automatiskt leder till utsläpp som belastar miljön. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön kan därför inte tillämpas i det här fallet.

| (50) | Inte heller bestämmelserna om stödets förenlighet enligt avdelning V i EG-fördraget (Transporter) kan tillämpas. Enligt artikel 73 i EG-fördraget kan stöd anses förenliga med fördraget om de tillgodoser behovet av samordning av transporter. I artikel 80 i EG-fördraget begränsas emellertid tillämpningsområdet för bestämmelserna i avdelningen Transporter: ”Bestämmelserna i denna avdelning skall gälla transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar.” Artikel 73 kan följaktligen inte tillämpas i det här fallet. |
| --- | --- |

(50)

Inte heller bestämmelserna om stödets förenlighet enligt avdelning V i EG-fördraget (Transporter) kan tillämpas. Enligt artikel 73 i EG-fördraget kan stöd anses förenliga med fördraget om de tillgodoser behovet av samordning av transporter. I artikel 80 i EG-fördraget begränsas emellertid tillämpningsområdet för bestämmelserna i avdelningen Transporter: ”Bestämmelserna i denna avdelning skall gälla transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar.” Artikel 73 kan följaktligen inte tillämpas i det här fallet.

| (51) | Rörledningen utgör en del av ett större Europaomfattande rörledningsnät för eten som ligger i den europeiska petrokemiska industrins intresse, däribland de företag som är belägna i stödområdena. Detta faktum beaktas inte i kommissionens olika riktlinjer och rambestämmelser. Det bör därför undersökas om det går att göra ett undantag för stödet direkt enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Inom ramen för denna bestämmelse skall det prövas om åtgärden främjar gemenskapens mål, om den är nödvändig och rimlig och om den kan snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(51)

Rörledningen utgör en del av ett större Europaomfattande rörledningsnät för eten som ligger i den europeiska petrokemiska industrins intresse, däribland de företag som är belägna i stödområdena. Detta faktum beaktas inte i kommissionens olika riktlinjer och rambestämmelser. Det bör därför undersökas om det går att göra ett undantag för stödet direkt enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Inom ramen för denna bestämmelse skall det prövas om åtgärden främjar gemenskapens mål, om den är nödvändig och rimlig och om den kan snedvrida konkurrensen.

6.2.1   Bidrag till gemenskapens mål

| (52) | Den planerade rörledningen spelar en central roll för det Europaomfattande rörledningsnätet för transport av eten, som skall förbinda de befintliga näten med de icke anslutna ”industriöarna” som är fördelade över hela den gemensamma marknaden. Detta nät förbättrar det europeiska näringslivets konkurrenskraft i allmänhet och den petrokemiska industrins konkurrenskraft i synnerhet, vilket stämmer överens med gemenskapens intressen eftersom ökad konkurrenskraft utgör ett av de strategiska Lissabonmålen. Precis som Tyskland med rätta klargör ökar rörledningen försörjningens flexibilitet och säkerhet – t.ex. vid olyckor eller nödvändigt underhållsarbete – vilket gör att totalkostnaderna sjunker och produktions- och leveransvillkoren för eten och etenderivat förbättras. Nätet kommer också att minska regionala flaskhalsar i råvaruförsörjningen. Det kommer vidare att bidra till lösningen av det aktuella problemet med att efterfrågan på eten respektive propen inte ökar i samma takt som det fastställda förhållandet mellan dessa ämnen som beror på den kemiska produktionsprocessen. Nätet kommer också att öka flexibiliteten i fråga om urvalet av anläggningar för nyinvesteringar, vilket gör det möjligt för producenterna att välja den produktionsanläggning som har de lägsta kostnaderna. Av detta skäl kan man generellt utgå ifrån att nätet är av stor betydelse för den petrokemiska industrin (15). |
| --- | --- |

(52)

Den planerade rörledningen spelar en central roll för det Europaomfattande rörledningsnätet för transport av eten, som skall förbinda de befintliga näten med de icke anslutna ”industriöarna” som är fördelade över hela den gemensamma marknaden. Detta nät förbättrar det europeiska näringslivets konkurrenskraft i allmänhet och den petrokemiska industrins konkurrenskraft i synnerhet, vilket stämmer överens med gemenskapens intressen eftersom ökad konkurrenskraft utgör ett av de strategiska Lissabonmålen. Precis som Tyskland med rätta klargör ökar rörledningen försörjningens flexibilitet och säkerhet – t.ex. vid olyckor eller nödvändigt underhållsarbete – vilket gör att totalkostnaderna sjunker och produktions- och leveransvillkoren för eten och etenderivat förbättras. Nätet kommer också att minska regionala flaskhalsar i råvaruförsörjningen. Det kommer vidare att bidra till lösningen av det aktuella problemet med att efterfrågan på eten respektive propen inte ökar i samma takt som det fastställda förhållandet mellan dessa ämnen som beror på den kemiska produktionsprocessen. Nätet kommer också att öka flexibiliteten i fråga om urvalet av anläggningar för nyinvesteringar, vilket gör det möjligt för producenterna att välja den produktionsanläggning som har de lägsta kostnaderna. Av detta skäl kan man generellt utgå ifrån att nätet är av stor betydelse för den petrokemiska industrin (15).

| (53) | Vidare gör rörledningsnätet det möjligt för alla etenproducenter och etenanvändare att sälja eller köpa eten längs rörledningen eller längs de nät som är förbundna med rörledningen. Med rörledningen utökas därigenom den geografiskt relevanta marknaden, som för närvarande är begränsad till Bayern för de bayerska producenterna. Genom olika former av transaktioner som är vedertagna på marknaden, såsom ”swapping”, kommer slutligen fördelen med en utökad geografiskt relevant marknad att gälla alla marknadsaktörer. Därmed kan man utgå ifrån att nätet inte enbart stärker konkurrenskraften utan även ökar konkurrensen mellan aktörerna på marknaden. Detta utgör i sin tur ett betydande incitament för ytterligare kostnadssänkningar och ökar konkurrenskraften för den berörda industrin. |
| --- | --- |

(53)

Vidare gör rörledningsnätet det möjligt för alla etenproducenter och etenanvändare att sälja eller köpa eten längs rörledningen eller längs de nät som är förbundna med rörledningen. Med rörledningen utökas därigenom den geografiskt relevanta marknaden, som för närvarande är begränsad till Bayern för de bayerska producenterna. Genom olika former av transaktioner som är vedertagna på marknaden, såsom ”swapping”, kommer slutligen fördelen med en utökad geografiskt relevant marknad att gälla alla marknadsaktörer. Därmed kan man utgå ifrån att nätet inte enbart stärker konkurrenskraften utan även ökar konkurrensen mellan aktörerna på marknaden. Detta utgör i sin tur ett betydande incitament för ytterligare kostnadssänkningar och ökar konkurrenskraften för den berörda industrin.

| (54) | Utvidgningen av nätverket kommer att ha en gynnsam effekt på alla företag som är anslutna till nätverket, men kommissionen är medveten om att exempelvis förbindelsen till ARG-området är viktigare för den bayerska industrin än för ARG-området självt. |
| --- | --- |

(54)

Utvidgningen av nätverket kommer att ha en gynnsam effekt på alla företag som är anslutna till nätverket, men kommissionen är medveten om att exempelvis förbindelsen till ARG-området är viktigare för den bayerska industrin än för ARG-området självt.

| (55) | Trots de uppgifter och egna åtaganden som Tyskland och de berörda parterna har angett om det projekt som beskrivs i skäl 28 kan kommissionen inte bortse ifrån att anslutningen till rörledningen i vissa fall ännu inte är slutgiltigt bestämd. Detta gäller även för de planerade rörledningarna som skall förbinda Bayern med Tjeckien, Österrike och Slovakien och som är av avgörande betydelse för vidareutvecklingen av nätverket. Ändå talar befintliga uppgifter, affärslogiken bakom projektet och det uttryckliga stödet för projektet från alla intressenter och berörda parter (däribland de österrikiska myndigheterna) för att det är sannolikt att dessa anslutningar kommer att förverkligas, även om det inte är helt säkerställt att detta projekt kommer att genomföras. Under de särskilda omständigheter som råder i det här fallet är det dock föga realistiskt att förvänta sig att sådana osäkerhetsmoment skulle kunna undvikas. Uppförandet av rörledningen kommer att leda till avsevärda kostnader. Dessutom hänger sådana investeringsbeslut nära samman med andra investerings- eller desinvesteringsbeslut som rör själva produktionskapaciteten för eten och propen, som också är förbundna med höga kostnader. Alla dessa beslut måste naturligtvis noggrant stämmas av mot den förväntade marknadsutvecklingen. Av detta skäl kommer det att ta tid innan uppförandet av nätverket är helt klart. Den planerade rörledningen måste betraktas som det första steget mot uppförandet av det helomspännande nätverket och mot att minska osäkerheten. Att inte investera i den planerade rörledningen skulle däremot innebära att det planerade helomspännande nätverket med all säkerhet inte längre skulle förverkligas. Den bayerska rörledningen utgör i detta hänseende en avgörande förbindelse mellan Västeuropa och andra rörledningar i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

(55)

Trots de uppgifter och egna åtaganden som Tyskland och de berörda parterna har angett om det projekt som beskrivs i skäl 28 kan kommissionen inte bortse ifrån att anslutningen till rörledningen i vissa fall ännu inte är slutgiltigt bestämd. Detta gäller även för de planerade rörledningarna som skall förbinda Bayern med Tjeckien, Österrike och Slovakien och som är av avgörande betydelse för vidareutvecklingen av nätverket. Ändå talar befintliga uppgifter, affärslogiken bakom projektet och det uttryckliga stödet för projektet från alla intressenter och berörda parter (däribland de österrikiska myndigheterna) för att det är sannolikt att dessa anslutningar kommer att förverkligas, även om det inte är helt säkerställt att detta projekt kommer att genomföras. Under de särskilda omständigheter som råder i det här fallet är det dock föga realistiskt att förvänta sig att sådana osäkerhetsmoment skulle kunna undvikas. Uppförandet av rörledningen kommer att leda till avsevärda kostnader. Dessutom hänger sådana investeringsbeslut nära samman med andra investerings- eller desinvesteringsbeslut som rör själva produktionskapaciteten för eten och propen, som också är förbundna med höga kostnader. Alla dessa beslut måste naturligtvis noggrant stämmas av mot den förväntade marknadsutvecklingen. Av detta skäl kommer det att ta tid innan uppförandet av nätverket är helt klart. Den planerade rörledningen måste betraktas som det första steget mot uppförandet av det helomspännande nätverket och mot att minska osäkerheten. Att inte investera i den planerade rörledningen skulle däremot innebära att det planerade helomspännande nätverket med all säkerhet inte längre skulle förverkligas. Den bayerska rörledningen utgör i detta hänseende en avgörande förbindelse mellan Västeuropa och andra rörledningar i Central- och Östeuropa.

| (56) | Så som framgår av skäl 30 har operatörerna för de ledningar som skall anslutas till den planerade rörledningen i samband med bedömningen av detta konkurrensärende och enligt de bestämmelser som framgår av den tyska konkurrenslagstiftningen förbundit sig att ge tillträde till nätet för tredje part utan diskriminering. Dessa åtaganden bidrar till den rättvisa konkurrens som eftersträvas av gemenskapen. De ökar marknadens öppenhet, ökar konkurrensen och bidrar till att förhindra den snedvridning av konkurrensen som annars skulle kunna inträffa. Kommissionen fäster stor vikt vid att alla dessa rörledningar omfattas av principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät och är av den uppfattningen att dessa principer även kommer att ha stor betydelse för framtida rörledningar. Kommissionen konstaterar att dessa principer redan tillämpas på andra rörledningar, särskilt dem som utgör en del av ARG-systemet, och i de fall då rörledningarna inte formellt förvaltas enligt de nämnda principerna begränsar konkurrensreglerna snedvridningen av konkurrensen i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(56)

Så som framgår av skäl 30 har operatörerna för de ledningar som skall anslutas till den planerade rörledningen i samband med bedömningen av detta konkurrensärende och enligt de bestämmelser som framgår av den tyska konkurrenslagstiftningen förbundit sig att ge tillträde till nätet för tredje part utan diskriminering. Dessa åtaganden bidrar till den rättvisa konkurrens som eftersträvas av gemenskapen. De ökar marknadens öppenhet, ökar konkurrensen och bidrar till att förhindra den snedvridning av konkurrensen som annars skulle kunna inträffa. Kommissionen fäster stor vikt vid att alla dessa rörledningar omfattas av principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät och är av den uppfattningen att dessa principer även kommer att ha stor betydelse för framtida rörledningar. Kommissionen konstaterar att dessa principer redan tillämpas på andra rörledningar, särskilt dem som utgör en del av ARG-systemet, och i de fall då rörledningarna inte formellt förvaltas enligt de nämnda principerna begränsar konkurrensreglerna snedvridningen av konkurrensen i de berörda medlemsstaterna.

| (57) | Rörledningen medför eventuellt, tack vare lägre transportbelastning och användningen av de mest effektiva transportmedlen, indirekta miljöfördelar. Transport av råvaror, såsom eten och olja, via rörledningar är miljövänligare än övriga transportmetoder som används för derivat och slutprodukter. Plastförbrukningen är till stor del beroende av den allmänna förbrukningsnivån och industriproduktionen, och det finns ingen anledning att anta att detta skulle vara annorlunda i Bayern. Om man bortser från rörledningen och gör ett hypotetiskt antagande om en allmän nedgång för den bayerska petrokemiska industrin skulle större mängder av etenderivat, mellan- och slutprodukter behöva transporteras till Bayern. Vidare gör rörledningen det möjligt för användaren att investera i produktionskapacitet längs hela sträckan och därmed välja en anläggning som ligger närmare kunderna eller en anläggning som är mindre belastande för miljön. Men en allmän nedgång för den bayerska petrokemiska industrin är osannolik. Av detta skäl är eventuella fördelar alltför osäkra för att de skall få någon positiv inverkan vid bedömningen av stödet. Å andra sidan bör man utgå från att rörledningen åtminstone inte kommer att inverka negativt på miljön. |
| --- | --- |

(57)

Rörledningen medför eventuellt, tack vare lägre transportbelastning och användningen av de mest effektiva transportmedlen, indirekta miljöfördelar. Transport av råvaror, såsom eten och olja, via rörledningar är miljövänligare än övriga transportmetoder som används för derivat och slutprodukter. Plastförbrukningen är till stor del beroende av den allmänna förbrukningsnivån och industriproduktionen, och det finns ingen anledning att anta att detta skulle vara annorlunda i Bayern. Om man bortser från rörledningen och gör ett hypotetiskt antagande om en allmän nedgång för den bayerska petrokemiska industrin skulle större mängder av etenderivat, mellan- och slutprodukter behöva transporteras till Bayern. Vidare gör rörledningen det möjligt för användaren att investera i produktionskapacitet längs hela sträckan och därmed välja en anläggning som ligger närmare kunderna eller en anläggning som är mindre belastande för miljön. Men en allmän nedgång för den bayerska petrokemiska industrin är osannolik. Av detta skäl är eventuella fördelar alltför osäkra för att de skall få någon positiv inverkan vid bedömningen av stödet. Å andra sidan bör man utgå från att rörledningen åtminstone inte kommer att inverka negativt på miljön.

6.2.2   Behovet av stödet och dess proportionalitet

| (58) | Stödnivån inskränker sig till det strikta minimum som krävs och instrumentet verkar vara lämpligt för att uppnå det eftersträvade målet. De uppgifter som Tyskland har lagt fram ger en intern avkastning på omkring 1,2 %, då hänsyn tas till de indirekta fördelarna för medlemmarna i konsortiet, och klart under 1 %, då hänsyn enbart tas till de direkta fördelarna. Dessa avkastningar är låga i jämförelse med den normala avkastningen inom sektorn. Av detta skäl kan man utgå från att projektet inte skulle ha förverkligats utan stödet. |
| --- | --- |

(58)

Stödnivån inskränker sig till det strikta minimum som krävs och instrumentet verkar vara lämpligt för att uppnå det eftersträvade målet. De uppgifter som Tyskland har lagt fram ger en intern avkastning på omkring 1,2 %, då hänsyn tas till de indirekta fördelarna för medlemmarna i konsortiet, och klart under 1 %, då hänsyn enbart tas till de direkta fördelarna. Dessa avkastningar är låga i jämförelse med den normala avkastningen inom sektorn. Av detta skäl kan man utgå från att projektet inte skulle ha förverkligats utan stödet.

| (59) | Det bör framhållas att stödnivån uppgår till 29,1 % (och aldrig kommer att överstiga 29,9 %). Den ligger också klart under de 50 % som var planerade i anmälan och som var den uppgift som kommissionen stödde sig på i sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(59)

Det bör framhållas att stödnivån uppgår till 29,1 % (och aldrig kommer att överstiga 29,9 %). Den ligger också klart under de 50 % som var planerade i anmälan och som var den uppgift som kommissionen stödde sig på i sitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande.

| (60) | Stödets proportionalitet kan godkännas eftersom minst 70 % av kostnaderna skall bäras av mottagarna. En stödnivå på 29,1 % är jämförbar med de stödnivåer som är tillåtna enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön eller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål. Den ligger under en nivå som är tillåten för andra transportinfrastrukturer med fritt tillträde. Den förväntade avkastningen – som i det här fallet uppgår till 1,2 %, om hänsyn tas till indirekta fördelar för medlemmarna i konsortiet, och klart under 1 %, då hänsyn endast tas till de direkta fördelarna – är dock viktigare än stödnivån. |
| --- | --- |

(60)

Stödets proportionalitet kan godkännas eftersom minst 70 % av kostnaderna skall bäras av mottagarna. En stödnivå på 29,1 % är jämförbar med de stödnivåer som är tillåtna enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön eller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål. Den ligger under en nivå som är tillåten för andra transportinfrastrukturer med fritt tillträde. Den förväntade avkastningen – som i det här fallet uppgår till 1,2 %, om hänsyn tas till indirekta fördelar för medlemmarna i konsortiet, och klart under 1 %, då hänsyn endast tas till de direkta fördelarna – är dock viktigare än stödnivån.

6.2.3   Undvikande av otillåten snedvridning av konkurrensen

| (61) | Stödet snedvrider i första hand konkurrensen på etenmarknaden. För det första kommer stödet att leda till ”export” av överskottsproduktion av eten till Ludwigshafen och eventuellt vidare in i ARG-systemet. Eftersom stödet inte direkt påverkar produktionskostnaderna och transportkostnader tillkommer, kommer effekterna på priserna att vara begränsade. OMV och ROG kommer att konkurrera direkt med etenproducenterna på andra orter längs det sammanbundna nätet. Dock är den kapacitetsökning som OMV och Ruhr Oel bidrar med låg i jämförelse med den befintliga kapaciteten i ARG-området och mottagarnas marknadsandelar är små. |
| --- | --- |

(61)

Stödet snedvrider i första hand konkurrensen på etenmarknaden. För det första kommer stödet att leda till ”export” av överskottsproduktion av eten till Ludwigshafen och eventuellt vidare in i ARG-systemet. Eftersom stödet inte direkt påverkar produktionskostnaderna och transportkostnader tillkommer, kommer effekterna på priserna att vara begränsade. OMV och ROG kommer att konkurrera direkt med etenproducenterna på andra orter längs det sammanbundna nätet. Dock är den kapacitetsökning som OMV och Ruhr Oel bidrar med låg i jämförelse med den befintliga kapaciteten i ARG-området och mottagarnas marknadsandelar är små.

| (62) | Stödet snedvrider även konkurrensen på marknaderna för etenderivat samt för mellan- och slutprodukter av plast. Genom stödet kan de bayerska industriföretagen inom dessa branscher arbeta effektivare. Dessa effekter på konkurrenskraften och konkurrensen är dock indirekta och inte otillbörligt kraftiga. |
| --- | --- |

(62)

Stödet snedvrider även konkurrensen på marknaderna för etenderivat samt för mellan- och slutprodukter av plast. Genom stödet kan de bayerska industriföretagen inom dessa branscher arbeta effektivare. Dessa effekter på konkurrenskraften och konkurrensen är dock indirekta och inte otillbörligt kraftiga.

| (63) | I fråga om de globala villkoren för tillgång och efterfrågan är det osannolikt att ökningen av etenproduktionen i Bayern skulle kunna leda till någon nämnvärd minskning av etenproduktionen i andra delar av gemenskapen. Efterfrågan på plast ökar i stort sett parallellt med den allmänna ekonomiska tillväxten. I Västeuropa förväntas en ökning på 2 % och i Östeuropa en ökning på 5,5 %. Dessutom kommer effekterna på etenmarknaden att begränsas till Tyskland, dvs. den anmälande medlemsstaten. Effekterna längs rörledningsnätet i Belgien och Nederländerna kommer att vara indirekta och kan också drabba mottagarnas anläggningar, särskilt BASF-fabriken i Antwerpen. |
| --- | --- |

(63)

I fråga om de globala villkoren för tillgång och efterfrågan är det osannolikt att ökningen av etenproduktionen i Bayern skulle kunna leda till någon nämnvärd minskning av etenproduktionen i andra delar av gemenskapen. Efterfrågan på plast ökar i stort sett parallellt med den allmänna ekonomiska tillväxten. I Västeuropa förväntas en ökning på 2 % och i Östeuropa en ökning på 5,5 %. Dessutom kommer effekterna på etenmarknaden att begränsas till Tyskland, dvs. den anmälande medlemsstaten. Effekterna längs rörledningsnätet i Belgien och Nederländerna kommer att vara indirekta och kan också drabba mottagarnas anläggningar, särskilt BASF-fabriken i Antwerpen.

| (64) | Avslutningsvis torde de åtaganden, som förvaltarna av de rörledningar som skall förbindas med den planerade ledningen har gjort, förhindra ytterligare snedvridning av konkurrensen mellan de olika användarna av dessa rörledningar. Så som redan har nämnts i skäl 56 är det av stor vikt att rörledningarna förvaltas enligt principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät. |
| --- | --- |

(64)

Avslutningsvis torde de åtaganden, som förvaltarna av de rörledningar som skall förbindas med den planerade ledningen har gjort, förhindra ytterligare snedvridning av konkurrensen mellan de olika användarna av dessa rörledningar. Så som redan har nämnts i skäl 56 är det av stor vikt att rörledningarna förvaltas enligt principerna om fritt tillträde och ett allmänt tillgängligt nät.

| (65) | Kommissionen uttryckte i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet tvivel i fråga om rabatterade tariffer vid långfristiga avtal och stora mängder. När det gäller detta har Tyskland klargjort att inga sådana prisavdrag är planerade, vilket även har en positiv inverkan på konkurrensen och minskar hindren för inträde på marknaden. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen uttryckte i sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet tvivel i fråga om rabatterade tariffer vid långfristiga avtal och stora mängder. När det gäller detta har Tyskland klargjort att inga sådana prisavdrag är planerade, vilket även har en positiv inverkan på konkurrensen och minskar hindren för inträde på marknaden.

6.2.4   Avvägning mellan gemenskapens intresse och snedvridning av konkurrensen

| (66) | Av ovan angivna skäl framgår att stödet ligger i gemenskapens intresse och att detta faktum kompenserar den begränsade förväntade snedvridningen av konkurrensen. Stödet kan därför anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(66)

Av ovan angivna skäl framgår att stödet ligger i gemenskapens intresse och att detta faktum kompenserar den begränsade förväntade snedvridningen av konkurrensen. Stödet kan därför anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

7.   SLUTSATSER

| (67) | Det statliga stöd på 29,9 % för stödberättigande investeringskostnader som Tyskland har för avsikt att genomföra till förmån för konsortiet EPS för uppförandet av en rörledning för transport av eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster är förenligt med den gemensamma marknaden upp till ett maximalt stödbelopp på 44 850 000 euro. |
| --- | --- |

(67)

Det statliga stöd på 29,9 % för stödberättigande investeringskostnader som Tyskland har för avsikt att genomföra till förmån för konsortiet EPS för uppförandet av en rörledning för transport av eten mellan Ludwigshafen och Münchsmünster är förenligt med den gemensamma marknaden upp till ett maximalt stödbelopp på 44 850 000 euro.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 29,9 % för stödberättigande investeringskostnader som Tyskland har för avsikt att genomföra till förmån för Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget upp till ett maximalt stödbelopp på 44 850 000 euro.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat I Bryssel den 12 oktober 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 100, 26.4.2005, s. 18.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Confidential information

3

(4)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

4

(5)  EPS består egentligen av två företag:

5

| — | Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, som ansvarar för planering, uppförande och förvaltning av rörledningen, med en komplementär, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, utan kapitalandelar, och flera kommanditdelägare med andelar i bolagskapitalet som uppgår till 700 000 euro, nämligen BASF, OMV och Ruhr Oel, som vardera innehar 20 %, samt Borealis Clariant, Vinnolit och Wacker med vardera 10 % (LfA Förderbank Bayern deltar varken som komplementär eller kommanditdelägare i Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG och ansvarar inte heller för finansieringen av projektet) |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, som ansvarar för planering, uppförande och förvaltning av rörledningen, med en komplementär, Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, utan kapitalandelar, och flera kommanditdelägare med andelar i bolagskapitalet som uppgår till 700 000 euro, nämligen BASF, OMV och Ruhr Oel, som vardera innehar 20 %, samt Borealis Clariant, Vinnolit och Wacker med vardera 10 % (LfA Förderbank Bayern deltar varken som komplementär eller kommanditdelägare i Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG och ansvarar inte heller för finansieringen av projektet)

| — | Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, som förvaltar Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG och i vilket LfA innehar 25,1 % av bolagskapitalet på 28 000 EUR. Det övriga kapitalet innehas proportionellt av industripartnerna i Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

—

Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, som förvaltar Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG och i vilket LfA innehar 25,1 % av bolagskapitalet på 28 000 EUR. Det övriga kapitalet innehas proportionellt av industripartnerna i Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG.

(6)  BASF är både producent och användare av eten, OMV och Ruhr Oel är producenter och Borealis, Clariant, Vinnolit och Wacker är användare. En stor etenanvändare i Bayern, Basell, deltar inte i rörledningsprojektet.

6

(7)  Se skäl 11.

7

(8)  Jämför med APPE:s ståndpunkt: ”The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits”, maj 2003 (finns på Internet på http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16).

8

(9)  Infraserv Höchst ägs av Clariant (32 %), Aventis (30 %), Celanese (27,2 %), Nutrinova (4 %), Lil Europe (3,8 %) och Basell (3 %).

9

(10)  Infraserv Gendorf ägs av Clariant (50 %) och Vinnolit (11 %), som båda är medlemmar i konsortiet. De övriga 39 % ägs av Celanese.

10

(11)  Se skäl 47.

11

(12)  XXV:e Rapporten om konkurrenspolitiken 1995, KOM(96) 126 slutlig, skäl 175, s. 80.

12

(13)  Kommissionens beslut 2005/170/EG (EUT L 56, 2.3.2005, s. 15).

13

(14)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

14

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG av den 6 september 2006 om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut 96/391/EG och beslut nr 1229/2003/EG (EUT L 262, 22.9.2006, s. 1).

15

---

| 6.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 5 juni 2007

om fastställande av vilka kvantiteter metylbromid som får användas för kritiska användningsområden i gemenskapen den 1 januari–31 december 2007 inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet

[delgivet med nr K(2007) 2295]

(Endast de franska, italienska, nederländska, polska och spanska texterna är giltiga)

(2007/386/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 3.2 ii, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artiklarna 3.2 i d och 4.2 i d i förordning (EG) nr 2037/2000 är det efter den 31 december 2004 förbjudet att producera, importera och på marknaden släppa ut metylbromid för alla användningsområden, utom för bland annat (2) kritiska användningsområden (kallas även användningsområden av avgörande betydelse) enligt artikel 3.2 ii och kriterierna i beslut IX/6 av parterna i Montrealprotokollet, tillsammans med eventuella andra kriterier som parterna kommer överens om. Undantagen för kritiska användningsområden är avsedda att vara begränsade undantag så att man skall få tid att ta fram alternativ. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artiklarna 3.2 i d och 4.2 i d i förordning (EG) nr 2037/2000 är det efter den 31 december 2004 förbjudet att producera, importera och på marknaden släppa ut metylbromid för alla användningsområden, utom för bland annat (2) kritiska användningsområden (kallas även användningsområden av avgörande betydelse) enligt artikel 3.2 ii och kriterierna i beslut IX/6 av parterna i Montrealprotokollet, tillsammans med eventuella andra kriterier som parterna kommer överens om. Undantagen för kritiska användningsområden är avsedda att vara begränsade undantag så att man skall få tid att ta fram alternativ.

| (2) | I beslut IX/6 fastställs att metylbromid får användas för kritiska användningsområden endast om den sökande kan visa att en brist på metylbromid för just det användningsområdet skulle leda till att marknaden störs på ett betydande sätt samt att användaren inte har tillgång till några tekniskt och ekonomiskt genomförbara alternativ eller ersättningsämnen som är acceptabla ur miljö- eller folkhälsohänseende och också lämpliga för grödan och omständigheterna i fråga. Produktion och, i förekommande fall, användning av metylbromid för kritiska användningsområden bör tillåtas endast om alla tekniskt och ekonomiskt genomförbara åtgärder har vidtagits för att minimera användningen och de därmed förbundna utsläppen av metylbromid. De sökande bör också visa att rimliga ansträngningar görs för att utvärdera och saluföra alternativ och ersättningsämnen och för att säkerställa att medlemsstaterna godkänner dessa. Forskning bör ske för att utveckla alternativ och ersättningsämnen. |
| --- | --- |

(2)

I beslut IX/6 fastställs att metylbromid får användas för kritiska användningsområden endast om den sökande kan visa att en brist på metylbromid för just det användningsområdet skulle leda till att marknaden störs på ett betydande sätt samt att användaren inte har tillgång till några tekniskt och ekonomiskt genomförbara alternativ eller ersättningsämnen som är acceptabla ur miljö- eller folkhälsohänseende och också lämpliga för grödan och omständigheterna i fråga. Produktion och, i förekommande fall, användning av metylbromid för kritiska användningsområden bör tillåtas endast om alla tekniskt och ekonomiskt genomförbara åtgärder har vidtagits för att minimera användningen och de därmed förbundna utsläppen av metylbromid. De sökande bör också visa att rimliga ansträngningar görs för att utvärdera och saluföra alternativ och ersättningsämnen och för att säkerställa att medlemsstaterna godkänner dessa. Forskning bör ske för att utveckla alternativ och ersättningsämnen.

| (3) | Kommissionen har tagit emot 40 förslag på kritiska användningsområden från sex medlemsstater, bland annat Frankrike (70 900 kg), Italien (640 000 kg), Polen (27 900 kg), Spanien (322 840 kg), Nederländerna (120 kg) och Förenade kungariket (10 049 kg). Sammanlagt kom det in begäran på 1 071 809 kg. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har tagit emot 40 förslag på kritiska användningsområden från sex medlemsstater, bland annat Frankrike (70 900 kg), Italien (640 000 kg), Polen (27 900 kg), Spanien (322 840 kg), Nederländerna (120 kg) och Förenade kungariket (10 049 kg). Sammanlagt kom det in begäran på 1 071 809 kg.

| (4) | Kommissionen har tillämpat kriterierna i beslut IX/6 och artikel 3.2 ii i förordning (EG) nr 2037/2007 för att fastställa vilken mängd metylbromid som kan omfattas av tillstånd för kritiska användningsområden under 2007. Kommissionen, i samråd med medlemsstaterna, upptäckte att lämpliga alternativ blivit tillgängliga i gemenskapen och även i många av de länder som är parter till Montrealprotokollet efter det att medlemsstaterna sammanställt sina förslag om kritiska användningsområden. Kommissionen beslutade därför att 521 836 kg metylbromid får användas under 2007 för kritiska användningsområden i de medlemsstater som hade ansökt om användning av metylbromid. Denna kvantitet motsvarar 2,7 % av 1991 års förbrukning av metylbromid i Europeiska gemenskapen, vilket visar att över 97,3 % av metylbromiden har ersatts med alternativ. De kritiska användningsområdena liknar dem som definieras i tabell A i beslut XVIII/13 från det artonde mötet för parterna till Montrealprotokollet (3). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har tillämpat kriterierna i beslut IX/6 och artikel 3.2 ii i förordning (EG) nr 2037/2007 för att fastställa vilken mängd metylbromid som kan omfattas av tillstånd för kritiska användningsområden under 2007. Kommissionen, i samråd med medlemsstaterna, upptäckte att lämpliga alternativ blivit tillgängliga i gemenskapen och även i många av de länder som är parter till Montrealprotokollet efter det att medlemsstaterna sammanställt sina förslag om kritiska användningsområden. Kommissionen beslutade därför att 521 836 kg metylbromid får användas under 2007 för kritiska användningsområden i de medlemsstater som hade ansökt om användning av metylbromid. Denna kvantitet motsvarar 2,7 % av 1991 års förbrukning av metylbromid i Europeiska gemenskapen, vilket visar att över 97,3 % av metylbromiden har ersatts med alternativ. De kritiska användningsområdena liknar dem som definieras i tabell A i beslut XVIII/13 från det artonde mötet för parterna till Montrealprotokollet (3).

| (5) | Enligt artikel 3.2 ii skall kommissionen också avgöra vilka användare som får utnyttja undantaget för kritiska användningsområden. Eftersom medlemsstaterna enligt artikel 17.2 skall fastställa vilka kompetenskrav den berörda personalen bör uppfylla vid hantering av metylbromid och eftersom gasning är det enda användningsområdet har kommissionen fastställt att användare som utför gasning med metylbromid är de enda användare av metylbromid som kan föreslås av medlemsstaten och godkännas av kommissionen för kritiska användningsområden. Dessa användare har den kompetens som krävs för att använda ämnet på ett säkert sätt. Medlemsstaterna har fastställt förfaranden för att avgöra vilka användare som utför gasning inom det egna territoriet som får använda metylbromid för kritiska användningsområden. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 3.2 ii skall kommissionen också avgöra vilka användare som får utnyttja undantaget för kritiska användningsområden. Eftersom medlemsstaterna enligt artikel 17.2 skall fastställa vilka kompetenskrav den berörda personalen bör uppfylla vid hantering av metylbromid och eftersom gasning är det enda användningsområdet har kommissionen fastställt att användare som utför gasning med metylbromid är de enda användare av metylbromid som kan föreslås av medlemsstaten och godkännas av kommissionen för kritiska användningsområden. Dessa användare har den kompetens som krävs för att använda ämnet på ett säkert sätt. Medlemsstaterna har fastställt förfaranden för att avgöra vilka användare som utför gasning inom det egna territoriet som får använda metylbromid för kritiska användningsområden.

| (6) | I beslut IX/6 fastställs att produktion och användning av metylbromid för kritiska användningsområden får tillåtas endast om det inte finns någon metylbromid på lager och inte heller någon återvunnen metylbromid. Enligt artikel 3.2 ii får produktion och import av metylbromid tillåtas endast om återvunnen eller regenererad metylbromid inte kan erhållas från någon av parterna. Kommissionen har, i enlighet med beslut IX/6 och artikel 3.2 ii, fastställt att 31 605 kg finns i lager och är tillgängligt för kritiska användningsområden. |
| --- | --- |

(6)

I beslut IX/6 fastställs att produktion och användning av metylbromid för kritiska användningsområden får tillåtas endast om det inte finns någon metylbromid på lager och inte heller någon återvunnen metylbromid. Enligt artikel 3.2 ii får produktion och import av metylbromid tillåtas endast om återvunnen eller regenererad metylbromid inte kan erhållas från någon av parterna. Kommissionen har, i enlighet med beslut IX/6 och artikel 3.2 ii, fastställt att 31 605 kg finns i lager och är tillgängligt för kritiska användningsområden.

| (7) | Enligt artikel 4.2 ii, och om inte annat följer av artikel 4.4, är det efter den 31 december 2005 förbjudet för andra företag än producenter och importörer att på marknaden släppa ut och att använda metylbromid. Enligt artikel 4.4 skall artikel 4.2 inte tillämpas när kontrollerade ämnen släpps ut på marknaden och används, om dessa används för att tillgodose i artikel 3.2 angivna användares tillåtna behov såvitt avser kritiska användningsområden. Utöver producenter och importörer bör användare som utför gasning och som registreras av kommissionen 2007 få möjlighet att släppa ut metylbromid på marknaden och använda den för kritiska användningsområden efter den 31 december 2006. En användare som utför gasning begär vanligen att importören både importerar och levererar metylbromiden. Användare som utför gasning och som registrerats av kommissionen 2006 bör få rätt att föra över eventuell återstående metylbromid till 2007 om den inte använts under 2006 (”lager”). Europeiska kommissionen har infört tillståndsförfaranden för att dra av lager av metylbromid innan ytterligare metylbromid importeras eller produceras för att uppfylla tillåtna behov för kritiska användningsområden under 2007. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 4.2 ii, och om inte annat följer av artikel 4.4, är det efter den 31 december 2005 förbjudet för andra företag än producenter och importörer att på marknaden släppa ut och att använda metylbromid. Enligt artikel 4.4 skall artikel 4.2 inte tillämpas när kontrollerade ämnen släpps ut på marknaden och används, om dessa används för att tillgodose i artikel 3.2 angivna användares tillåtna behov såvitt avser kritiska användningsområden. Utöver producenter och importörer bör användare som utför gasning och som registreras av kommissionen 2007 få möjlighet att släppa ut metylbromid på marknaden och använda den för kritiska användningsområden efter den 31 december 2006. En användare som utför gasning begär vanligen att importören både importerar och levererar metylbromiden. Användare som utför gasning och som registrerats av kommissionen 2006 bör få rätt att föra över eventuell återstående metylbromid till 2007 om den inte använts under 2006 (”lager”). Europeiska kommissionen har infört tillståndsförfaranden för att dra av lager av metylbromid innan ytterligare metylbromid importeras eller produceras för att uppfylla tillåtna behov för kritiska användningsområden under 2007.

| (8) | Eftersom tillståndet för användning av metylbromid för kritiska användningsområden tillämpas från och med den 1 januari 2007 och berörda företag och aktörer bör kunna utnyttja licenssystemet, bör detta beslut vara tillämpligt från och med det datumet. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom tillståndet för användning av metylbromid för kritiska användningsområden tillämpas från och med den 1 januari 2007 och berörda företag och aktörer bör kunna utnyttja licenssystemet, bör detta beslut vara tillämpligt från och med det datumet.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Konungariket Nederländerna och Republiken Polen har tillstånd att använda sammanlagt 521 836 kg metylbromid för kritiska användningsområden den 1 januari–31 december 2007 i de kvantiteter och för de användningsområden som anges i bilagorna I–V.

Artikel 2

De lager som av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat har förklarats tillgängliga för kritiska användningsområden skall dras av från den kvantitet som kan importeras eller produceras för att fylla medlemsstaternas behov.

Artikel 3

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 och upphör att gälla den 31 december 2007.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Konungariket Nederländerna och Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 5 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  Andra användningsområden är karantän och användning före leverans, som råmaterial och för laboratorie- och analysverksamhet.

2

(3)  UNEP/OzL.Pro.18/10: Rapport från det artonde mötet för parterna till Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet, den 30 oktober–3 november 2006 i New Delhi (www.unep.org/ozone/Meeting_Documents/mop/index.asp).

3

---

BILAGA I

Spanien

| Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden | kg |
| --- | --- |
| Utlöpare av jordgubbar (som växer på hög höjd) | 217 000 |
| Snittblommor (Andalusien och Katalonien) | 35 000 |
| Jordgubbar (endast forskning) | 50 |
| Paprika (endast forskning) | 70 |
| Totalt | 252 120 |

Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden

kg

Utlöpare av jordgubbar (som växer på hög höjd)

217 000

Snittblommor (Andalusien och Katalonien)

35 000

Jordgubbar (endast forskning)

50

Paprika (endast forskning)

70

Totalt

252 120

Lager av metylbromid för kritiska användningsområden i medlemsstaten = 18 090 kg.

---

BILAGA II

Frankrike

| Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden | kg |
| --- | --- |
| Snittblommor: frilandsodling av smörblommor, sippor, pioner och liljekonvaljer | 9 600 |
| Morötter | 1 400 |
| Utlöpare av jordgubbar | 25 000 |
| Plantskog | 1 500 |
| Frön | 96 |
| Kastanjer | 1 800 |
| Totalt | 39 396 |

Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden

kg

Snittblommor: frilandsodling av smörblommor, sippor, pioner och liljekonvaljer

9 600

Morötter

1 400

Utlöpare av jordgubbar

25 000

Plantskog

1 500

Frön

96

Kastanjer

1 800

Totalt

39 396

Lager av metylbromid för kritiska användningsområden i medlemsstaten = 392 kg.

---

BILAGA III

Italien

| Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden | kg |
| --- | --- |
| Tomater (i skydd) | 80 000 |
| Paprika (i skydd) | 50 000 |
| Utlöpare av jordgubbar | 35 000 |
| Snittblommor | 20 000 |
| Kvarnar | 18 000 |
| Totalt | 203 000 |

Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden

kg

Tomater (i skydd)

80 000

Paprika (i skydd)

50 000

Utlöpare av jordgubbar

35 000

Snittblommor

20 000

Kvarnar

18 000

Totalt

203 000

Lager av metylbromid för kritiska användningsområden i medlemsstaten = 12 893 kg.

---

BILAGA IV

Nederländerna

| Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden | kg |
| --- | --- |
| Sanering av utlöpare av jordgubbar efter skörd | 120 |
| Totalt | 120 |

Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden

kg

Sanering av utlöpare av jordgubbar efter skörd

120

Totalt

120

Lager av metylbromid för detta användningsområde av avgörande betydelse i medlemsstaten = 25 kg.

---

BILAGA V

Polen

| Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden | kg |
| --- | --- |
| Medicinalväxter och torkad svamp som torrvaror | 1 500 |
| Utlöpare av jordgubbar | 24 500 |
| Kakao och kaffebönor | 1 200 |
| Totalt | 27 200 |

Kategorier av tillåtna kritiska användningsområden

kg

Medicinalväxter och torkad svamp som torrvaror

1 500

Utlöpare av jordgubbar

24 500

Kakao och kaffebönor

1 200

Totalt

27 200

Lager av metylbromid för kritiska användningsområden i medlemsstaten = 205 kg.

---