# Az Európai Unió C 177/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. július 19. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 177

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. július 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2005/C 177/1 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Spanyolország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról | 1 |
| 2005/C 177/2 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Ciprus aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008) | 4 |
| 2005/C 177/3 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Lettország aktualizált, 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról | 7 |
| 2005/C 177/4 | A Tanács véleménye (2005. március 8) – Litvánia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007) | 10 |
| 2005/C 177/5 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Magyarország aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008) | 13 |
| 2005/C 177/6 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Szlovénia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007) | 17 |
| 2005/C 177/7 | A Tanács véleménye (2005. március 8.) az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramjáról, 2003/04 – 2009/10 | 19 |
| | Bizottság |
| 2005/C 177/8 | Euró átváltási árfolyamok | 22 |
| 2005/C 177/9 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 177/0 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3870 – Carlyle/Otor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 177/1 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 26 |
| 2005/C 177/2 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 28 |
| 2005/C 177/3 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI) (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 177/4 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3809 – Siemens/Flender) (
  1
  ) | 33 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2005/C 177/1

A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Spanyolország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

1

2005/C 177/2

A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Ciprus aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008)

4

2005/C 177/3

A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Lettország aktualizált, 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról

7

2005/C 177/4

A Tanács véleménye (2005. március 8) – Litvánia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007)

10

2005/C 177/5

A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Magyarország aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008)

13

2005/C 177/6

A Tanács véleménye (2005. március 8.) – Szlovénia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007)

17

2005/C 177/7

A Tanács véleménye (2005. március 8.) az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramjáról, 2003/04 – 2009/10

19

Bizottság

2005/C 177/8

Euró átváltási árfolyamok

22

2005/C 177/9

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

23

2005/C 177/0

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3870 – Carlyle/Otor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

2005/C 177/1

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

26

2005/C 177/2

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

28

2005/C 177/3

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI) (
  1
  )

1

33

2005/C 177/4

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3809 – Siemens/Flender) (
  1
  )

1

33

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2005/C 177/5 | Pályázati felhívások közvetett KTF-tevékenységekre Az Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése elnevezésű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül – Tematikus kiemelt terület: Globális változás és ökoszisztémák – Pályázati azonosító: FP6-2005-Global-4 | 34 |

III   Közlemények

Bizottság

2005/C 177/5

Pályázati felhívások közvetett KTF-tevékenységekre Az Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése elnevezésű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül – Tematikus kiemelt terület: Globális változás és ökoszisztémák – Pályázati azonosító: FP6-2005-Global-4

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Spanyolország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

(2005/C 177/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Spanyolország 2004–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programját. A program megfelel a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. Az aktualizált programot azonban a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után három héttel nyújtották be. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Spanyolország 2004–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programját. A program megfelel a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. Az aktualizált programot azonban a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után három héttel nyújtották be.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv prognózisa szerint a reál-GDP növekedése a 2004-es 2,6 %-ról 2005-ben 2,9 %-ra, a fennmaradó programidőszak alatt pedig átlagosan 3 %-ra javul. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv meglehetősen kedvező növekedési feltételezéseket tükröz. Az aktualizált program egy „mérsékelt forgatókönyv” lehetőségét is megvizsgálja, amely 2005-re 2,4 %-os, az azt követő időszakra pedig 2,5 %-os éves GDP-növekedést vetít előre. Míg az alapforgatókönyv viszonylag optimistának tekinthető, addig a mérsékelt növekedési forgatókönyv prognózisa alacsony. A program (GDP deflátoron alapuló) inflációs prognózisai valószerűnek látszanak, de továbbra is viszonylag magasak, veszélyeztetve ezzel a versenyképességet. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv prognózisa szerint a reál-GDP növekedése a 2004-es 2,6 %-ról 2005-ben 2,9 %-ra, a fennmaradó programidőszak alatt pedig átlagosan 3 %-ra javul. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv meglehetősen kedvező növekedési feltételezéseket tükröz. Az aktualizált program egy „mérsékelt forgatókönyv” lehetőségét is megvizsgálja, amely 2005-re 2,4 %-os, az azt követő időszakra pedig 2,5 %-os éves GDP-növekedést vetít előre. Míg az alapforgatókönyv viszonylag optimistának tekinthető, addig a mérsékelt növekedési forgatókönyv prognózisa alacsony. A program (GDP deflátoron alapuló) inflációs prognózisai valószerűnek látszanak, de továbbra is viszonylag magasak, veszélyeztetve ezzel a versenyképességet.

| (3) | Az aktualizált program szerint a költségvetési politikát vezérlő általános alapelv a teljes gazdasági cikluson keresztül megvalósuló költségvetési stabilitás. Ez az általános alapelv egy esetleges ciklikus lassulás esetén költségvetési hiányhoz vezethetne, bár az aktualizált program a 2004-ben regisztrált – a számviteli kiigazítások hatását tükröző – átmeneti hiányt követően semmilyen hiánypozíciót határoz meg a 2005 és 2008 közötti időszakra. Az aktualizált program mérsékelt, de növekvő többleteket tűz ki célul; 2005-ben a GDP 0,1 %-áról az előrejelzési időszak végére a GDP 0,4 %-ára. Mivel a kamatkifizetések a programidőszak alatt várhatóan csak kis mértékben csökkennek, az elsődleges többlet a prognózis szerint meglehetősen stabil, a GDP 2

  %-a körüli marad. Míg az államháztartási egyenleg számára meghatározott célok az előző aktualizált programban szereplőkkel nagyjából megegyeznek, addig a megcélzott elsődleges többletek valamivel kevésbé ambiciózusak, ami a 2003-as aktualizált programban előrevetített magasabb kamatkifizetéseket tükrözi. Az aktualizált programban előirányzott növekedési rátákból a Bizottság szolgálatai által számított trend-GDP alapján (2), illetve a 2004-es egyszeri számviteli kiigazítások hatásának kiszűrését követően, a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg a teljes programidőszak alatt a GDP 0,2–0,5 %-a között marad. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | A program költségvetési prognózisaihoz kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Különösen, bár a növekedési feltételezések némileg kedvezőek, a program célkitűzéseitől való jelentős eltérések kockázata korlátozottnak tűnik. |
| --- | --- |

(4)

A program költségvetési prognózisaihoz kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Különösen, bár a növekedési feltételezések némileg kedvezőek, a program célkitűzéseitől való jelentős eltérések kockázata korlátozottnak tűnik.

| (5) | E kockázatértékelést figyelembe véve, a program költségvetési irányvonala elégséges a stabilitási és növekedési paktumnak az egyensúly-közeli helyzetre irányuló középtávú célkitűzése betartásához a teljes programidőszak alatt (az egyszeri számviteli kiigazításokhoz kapcsolódó 2004-es átmeneti eltérés mellett). A program továbbá az aktualizált program által lefedett időszak alatt – normál makrogazdasági ingadozások mellett – megfelelő biztonsági sávot biztosít a 3 %-os GDP-hiányküszöb megsértése ellen. |
| --- | --- |

(5)

E kockázatértékelést figyelembe véve, a program költségvetési irányvonala elégséges a stabilitási és növekedési paktumnak az egyensúly-közeli helyzetre irányuló középtávú célkitűzése betartásához a teljes programidőszak alatt (az egyszeri számviteli kiigazításokhoz kapcsolódó 2004-es átmeneti eltérés mellett). A program továbbá az aktualizált program által lefedett időszak alatt – normál makrogazdasági ingadozások mellett – megfelelő biztonsági sávot biztosít a 3 %-os GDP-hiányküszöb megsértése ellen.

| (6) | A becslések szerint az adósságráta 2004-ben a GDP 49,1 %-ra csökkent, ami jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os GDP- referenciaérték alatt van. A program a programidőszak alatt az adósságráta további 9 százalékponttal történő csökkenését irányozza elő, legfőképpen a GDP 2 %-át meghaladó elsődleges többleteknek köszönhetően. |
| --- | --- |

(6)

A becslések szerint az adósságráta 2004-ben a GDP 49,1 %-ra csökkent, ami jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os GDP- referenciaérték alatt van. A program a programidőszak alatt az adósságráta további 9 százalékponttal történő csökkenését irányozza elő, legfőképpen a GDP 2 %-át meghaladó elsődleges többleteknek köszönhetően.

| (7) | A programban felvázolt költségvetési stratégia Spanyolországot viszonylag kedvező helyzetbe hozza az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, a népesség elöregedésének előirányzott költségvetési kiadásai ellenére. Tekintettel azonban a kiadások ilyen hosszú távú prognózisát kísérő veszélyekre, illetve a nyugdíjkiadások nagyon hosszú távon előirányzott nagy arányú növekedésére, a jelenlegi politikákat olyan intézkedésekkel kell kiegészíteni, melyek hosszú távon megelőzik a nem fenntartható tendenciák államháztartásban való megjelenését, különösen a nyugdíjrendszer átfogó reformja révén, a „Pacto de Toledo” többpárti egyezmény ajánlásaival összhangban. |
| --- | --- |

(7)

A programban felvázolt költségvetési stratégia Spanyolországot viszonylag kedvező helyzetbe hozza az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, a népesség elöregedésének előirányzott költségvetési kiadásai ellenére. Tekintettel azonban a kiadások ilyen hosszú távú prognózisát kísérő veszélyekre, illetve a nyugdíjkiadások nagyon hosszú távon előirányzott nagy arányú növekedésére, a jelenlegi politikákat olyan intézkedésekkel kell kiegészíteni, melyek hosszú távon megelőzik a nem fenntartható tendenciák államháztartásban való megjelenését, különösen a nyugdíjrendszer átfogó reformja révén, a „Pacto de Toledo” többpárti egyezmény ajánlásaival összhangban.

| (8) | Általánosságban, az aktualizált programban felvázolt gazdaságpolitikák csak részben állnak összhangban az ország-specifikus, államháztartásra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatással. Különösen, az állami nyugdíjrendszer javasolt, a rendszer hosszú távú életképességét biztosító reformjának végrehajtására eddig nem került sor. |
| --- | --- |

(8)

Általánosságban, az aktualizált programban felvázolt gazdaságpolitikák csak részben állnak összhangban az ország-specifikus, államháztartásra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatással. Különösen, az állami nyugdíjrendszer javasolt, a rendszer hosszú távú életképességét biztosító reformjának végrehajtására eddig nem került sor.

tekintettel a fenti értékelésre, a Tanácsnak az a véleménye, hogy Spanyolországnak olyan intézkedéseket kell elfogadnia, melyek hosszú távon megelőzik a nem fenntartható tendenciák államháztartásban való megjelenését, különösen a nyugdíjrendszer jelentős reformja révén.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (változás %-ban) | SP 2004. dec. | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM 2004. okt. | 2,6 | 2,6 | 2,7 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | nincs adat |
| HICP-infláció (4)

  (%) | SP 2004. dec. | 3,8 | 3,7 | 3,5 | 3,2 | 2,8 |
| COM 2004. okt. | 3,1 | 2,9 | 2,5 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| COM 2004. okt. | – 0,6 | – 0,1 | 0,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| COM 2004. okt. | 1,7 | 2,1 | 2,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. | 2,6 | 2,5 | 2,6 | 2,6 | nincs adat |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| COM 2004. okt. | – 0,7 | – 0,1 | 0,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. (3) | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| COM 2004. okt. | 48,2 | 45,5 | 42,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. jan. | 46,6 | 47,7 | 45,7 | 43,8 | nincs adat |
| Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál-GDP

(változás %-ban)

SP 2004. dec.

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

COM 2004. okt.

2,6

2,6

2,7

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan.

3,0

3,0

3,0

3,0

nincs adat

HICP-infláció (4)

(%)

SP 2004. dec.

3,8

3,7

3,5

3,2

2,8

COM 2004. okt.

3,1

2,9

2,5

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan.

2,9

2,6

2,6

2,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2004. dec.

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

COM 2004. okt.

– 0,6

– 0,1

0,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan.

0,0

0,1

0,2

0,3

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2004. dec.

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

COM 2004. okt.

1,7

2,1

2,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan.

2,6

2,5

2,6

2,6

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2004. dec. (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

COM 2004. okt.

– 0,7

– 0,1

0,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan. (3)

0,1

0,1

0,2

0,3

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2004. dec.

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

COM 2004. okt.

48,2

45,5

42,9

nincs adat

nincs adat

SP 2004. jan.

46,6

47,7

45,7

43,8

nincs adat

Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

(2)  A termelésifüggvény- alapú megközelítésre épülő, közösen elfogadott módszert a becslési problémák megoldásáig Spanyolországra egyelőre nem alkalmazzák. A ciklikusan kiigazított egyenlegeket ezért a Hodrick-Prescott szűrő módszere alapján számították.

(3)  A termelésifüggvény-alapú megközelítésre épülő, közösen elfogadott módszert a becslési problémák megoldásáig Spanyolországra egyelőre nem alkalmazzák. A ciklikusan kiigazított egyenlegeket ezért a Bizottság szolgálatai a Hodrick-Prescott szűrő módszere alapján számították, a programban megadott információkat alapul véve.

(4)  A stabilitási programokra alkalmazott GDP-deflátor alapján számított infláció.

Források:

Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/4

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Ciprus aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008)

(2005/C 177/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK (1) tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Ciprus aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozik. A program eleget tesz a stabilitási- és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Ciprus aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozik. A program eleget tesz a stabilitási- és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek.

| (2) | A program négy különböző forgatókönyvet tartalmaz a makrogazdasági és költségvetési előrejelzésekre vonatkozóan: egy „fő” forgatókönyvet, egy „felső” forgatókönyvet, egy „alsó” forgatókönyvet és egy „magasabb kamatláb” forgatókönyvet. Az ún. „fő” forgatókönyv a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából referencia forgatókönyvként szerepel, mivel a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a forgatókönyv növekedési feltételezései életszerűnek tűnnek. Előrejelzése szerint a reál GDP növekedése a 2004. évi 3,6 %-ról átlagosan 4,3 %-ra emelkedik a programidőszak fennmaradó részén keresztül. A program inflációra vonatkozó előrejelzései szintén reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(2)

A program négy különböző forgatókönyvet tartalmaz a makrogazdasági és költségvetési előrejelzésekre vonatkozóan: egy „fő” forgatókönyvet, egy „felső” forgatókönyvet, egy „alsó” forgatókönyvet és egy „magasabb kamatláb” forgatókönyvet. Az ún. „fő” forgatókönyv a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából referencia forgatókönyvként szerepel, mivel a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a forgatókönyv növekedési feltételezései életszerűnek tűnnek. Előrejelzése szerint a reál GDP növekedése a 2004. évi 3,6 %-ról átlagosan 4,3 %-ra emelkedik a programidőszak fennmaradó részén keresztül. A program inflációra vonatkozó előrejelzései szintén reálisnak tűnnek.

| (3) | 2004. július 5-én a Tanács megállapította, hogy Cipruson túlzott hiány lépett fel, és ajánlotta a hiány 2005-re megvalósuló korrekcióját. Az aktualizálás célja a költségvetési hiánynak a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentése 2005-ben, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban. A 2004. májusi konvergenciaprogramhoz képest az aktualizálás megtartja a 2005-re tervezett hiányt, azonban a 2005 utáni célokat megszigorítja. Úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány 2004-ről 2005-re a GDP 4,8 %-áról hirtelen 2,9 %-ra csökken, majd ezt követően fokozatosabban csökken, a 2008-ban várható 0,9 %-ra. Mivel a kamatköltségek az előrejelzések szerint a GDP 3,5 %-a körül állandósulnak, az elsődleges egyenleg alakulása hasonló a teljes egyenleg alakulásához: a 2004. évi -1,3 %-ról a programidőszak végére 2,5 %-ra javul. E célból az aktualizálás előirányoz egy sor – többnyire strukturális – intézkedést a kiadások visszafogására, valamint a bevételek növelésére. A kiadási korlátok 2,3 százalékponttal járulnak hozzá a GDP majdnem 4 százalékpontjának megfelelő teljes hiánycsökkenéshez a 2004–2008. közötti időszakban. A korrekciós pálya tükrözi a kormánynak az euró korai bevezetésének céljából az államháztartás javítására irányuló kötelezettségvállalását. Ez a költségvetési korrekció előreütemezése mögött húzódó fő tényező, ami 2005-ben a GDP 1,9 százalékpontjával csökkentené az államháztartási hiányt. |
| --- | --- |

(3)

2004. július 5-én a Tanács megállapította, hogy Cipruson túlzott hiány lépett fel, és ajánlotta a hiány 2005-re megvalósuló korrekcióját. Az aktualizálás célja a költségvetési hiánynak a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá csökkentése 2005-ben, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhangban. A 2004. májusi konvergenciaprogramhoz képest az aktualizálás megtartja a 2005-re tervezett hiányt, azonban a 2005 utáni célokat megszigorítja. Úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány 2004-ről 2005-re a GDP 4,8 %-áról hirtelen 2,9 %-ra csökken, majd ezt követően fokozatosabban csökken, a 2008-ban várható 0,9 %-ra. Mivel a kamatköltségek az előrejelzések szerint a GDP 3,5 %-a körül állandósulnak, az elsődleges egyenleg alakulása hasonló a teljes egyenleg alakulásához: a 2004. évi -1,3 %-ról a programidőszak végére 2,5 %-ra javul. E célból az aktualizálás előirányoz egy sor – többnyire strukturális – intézkedést a kiadások visszafogására, valamint a bevételek növelésére. A kiadási korlátok 2,3 százalékponttal járulnak hozzá a GDP majdnem 4 százalékpontjának megfelelő teljes hiánycsökkenéshez a 2004–2008. közötti időszakban. A korrekciós pálya tükrözi a kormánynak az euró korai bevezetésének céljából az államháztartás javítására irányuló kötelezettségvállalását. Ez a költségvetési korrekció előreütemezése mögött húzódó fő tényező, ami 2005-ben a GDP 1,9 százalékpontjával csökkentené az államháztartási hiányt.

| (4) | Az aktualizálás költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. A főbb hátrányos makrogazdasági kockázati tényezők különösen az USA és az EU (főként az Egyesült Királyság és Németország, amelyek igen jelentős turista-kibocsátó országok) gazdasági kilátásai, a közel-keleti feszültségek, és az olajár alakulása (2). Az aktualizálás ezen kívül megemlíti, hogy számos – a 2005-tel kezdődő időszakra tervezett – intézkedést tovább kell „tanulmányozni”, ami hagy még némi bizonytalanságot. Másrészt, a 2004. évre becsült hiány a vártnál jobban alakult. E pozitív eredmény elérésére annak ellenére került sor, hogy néhány, eredetileg 2004-re tervezett konszolidációs intézkedés meghozatala késett. E 2005 során végrehajtandó intézkedések költségvetési kihatását 2005-ben körültekintő módon biztonsági sávként veszik figyelembe, amely lehetővé teszi a GDP 2,9 %-ában meghatározott „felső határ” célkitűzésének betartását – pl. egyéb intézkedések késedelme esetén, – mindazonáltal a kiadások szigorú ellenőrzése elengedhetetlen. Noha a kiadások túllépései a múltban jelentős problémát jelentettek, a konszolidációs intézkedések jelenleg a strukturális kiadások ellenőrzését hangsúlyozzák, különösen az állami felhasználás vonatkozásában. Emellett a 2005-re tervezett intézkedések közül több esetében zárult sikeresen a szociális partnerekkel folytatott tárgyalás. A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése 2005-re a GDP 3,0 %-át kitevő hiányt jelzett előre, tekintve az erre az évre előrejelzett kissé alacsonyabb GDP növekedést. Az aktualizálás azonban ismételten megerősíti, hogy „további intézkedések” hozatalára kerül sor, amennyiben az alacsonyabb szintű növekedés annak kockázatával járna, hogy 2005-ben magasabb lesz a hiány. Mindez megkönnyítené a GDP 2,9 %-át célzó korrekciót 2005-ben. Mindent egybevetve a 2005-re tervezett hiánycsökkentés nagy erőpróbának, de egyre inkább megvalósíthatónak tűnik. A 2006–2007. közötti időszak vonatkozásában a korrekciós pálya némi megszorítására került sor, a megelőző, 2004. májusi programhoz viszonyított alacsonyabb hiányok elérésének érdekében. Nem világos azonban, hogyan valósul meg ez a szigorítás, tekintve, hogy a tervezett intézkedések és a GDP növekedési pálya nagyjából változatlanok maradtak. A korrekciós pályának állandó jellegű intézkedésekre kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

(4)

Az aktualizálás költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. A főbb hátrányos makrogazdasági kockázati tényezők különösen az USA és az EU (főként az Egyesült Királyság és Németország, amelyek igen jelentős turista-kibocsátó országok) gazdasági kilátásai, a közel-keleti feszültségek, és az olajár alakulása (2). Az aktualizálás ezen kívül megemlíti, hogy számos – a 2005-tel kezdődő időszakra tervezett – intézkedést tovább kell „tanulmányozni”, ami hagy még némi bizonytalanságot. Másrészt, a 2004. évre becsült hiány a vártnál jobban alakult. E pozitív eredmény elérésére annak ellenére került sor, hogy néhány, eredetileg 2004-re tervezett konszolidációs intézkedés meghozatala késett. E 2005 során végrehajtandó intézkedések költségvetési kihatását 2005-ben körültekintő módon biztonsági sávként veszik figyelembe, amely lehetővé teszi a GDP 2,9 %-ában meghatározott „felső határ” célkitűzésének betartását – pl. egyéb intézkedések késedelme esetén, – mindazonáltal a kiadások szigorú ellenőrzése elengedhetetlen. Noha a kiadások túllépései a múltban jelentős problémát jelentettek, a konszolidációs intézkedések jelenleg a strukturális kiadások ellenőrzését hangsúlyozzák, különösen az állami felhasználás vonatkozásában. Emellett a 2005-re tervezett intézkedések közül több esetében zárult sikeresen a szociális partnerekkel folytatott tárgyalás. A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése 2005-re a GDP 3,0 %-át kitevő hiányt jelzett előre, tekintve az erre az évre előrejelzett kissé alacsonyabb GDP növekedést. Az aktualizálás azonban ismételten megerősíti, hogy „további intézkedések” hozatalára kerül sor, amennyiben az alacsonyabb szintű növekedés annak kockázatával járna, hogy 2005-ben magasabb lesz a hiány. Mindez megkönnyítené a GDP 2,9 %-át célzó korrekciót 2005-ben. Mindent egybevetve a 2005-re tervezett hiánycsökkentés nagy erőpróbának, de egyre inkább megvalósíthatónak tűnik. A 2006–2007. közötti időszak vonatkozásában a korrekciós pálya némi megszorítására került sor, a megelőző, 2004. májusi programhoz viszonyított alacsonyabb hiányok elérésének érdekében. Nem világos azonban, hogyan valósul meg ez a szigorítás, tekintve, hogy a tervezett intézkedések és a GDP növekedési pálya nagyjából változatlanok maradtak. A korrekciós pályának állandó jellegű intézkedésekre kell támaszkodnia.

| (5) | E kockázatértékelést tekintetbe véve a program költségvetési irányultsága garanciának tűnik arra nézve, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen, és láthatólag elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett e meghatározott hiány-határérték túllépésére ne kerüljön sor 2006-tól kezdődően. A program irányultsága nem elégséges azonban a Stabilitási és Növekedési Paktumban megfogalmazott – az egyensúlyhoz közeli költségvetési helyzetre irányuló, középtávú – célkitűzésnek a programidőszakon belüli elérése biztosítására. |
| --- | --- |

(5)

E kockázatértékelést tekintetbe véve a program költségvetési irányultsága garanciának tűnik arra nézve, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen, és láthatólag elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett e meghatározott hiány-határérték túllépésére ne kerüljön sor 2006-tól kezdődően. A program irányultsága nem elégséges azonban a Stabilitási és Növekedési Paktumban megfogalmazott – az egyensúlyhoz közeli költségvetési helyzetre irányuló, középtávú – célkitűzésnek a programidőszakon belüli elérése biztosítására.

| (6) | Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben elérte a GDP 74,9 %-át, amely a Szerződés által a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad majdnem 17 százalékponttal csökken a programidőszak során. Az adóssághányad alakulásáért részben a törlesztési alapok fokozatos megszüntetésével kapcsolatos adósságcsökkentő pénzforgalmi alapú korrekciók felelősek, amelyek felhalmozódása korábban adósságnövelő pénzforgalmi alapú korrekciókat eredményezett. |
| --- | --- |

(6)

Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben elérte a GDP 74,9 %-át, amely a Szerződés által a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad majdnem 17 százalékponttal csökken a programidőszak során. Az adóssághányad alakulásáért részben a törlesztési alapok fokozatos megszüntetésével kapcsolatos adósságcsökkentő pénzforgalmi alapú korrekciók felelősek, amelyek felhalmozódása korábban adósságnövelő pénzforgalmi alapú korrekciókat eredményezett.

| (7) | A ciprusi államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetett, ezt a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei tükrözik. Az aktualizálásban vázolt stratégia elsősorban a következő néhány évben zajló költségvetési konszolidáción, valamint a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszernek a jövőben megvalósítandó további reformintézkedésein alapul. Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások jövőbeni alakulását övező fenntarthatósági kockázati tényezők csökkentése érdekében a reformfolyamat folytatása elengedhetetlen, hasonlóan a költségvetés tervezett és szükséges középtávú konszolidációjához. |
| --- | --- |

(7)

A ciprusi államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetett, ezt a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei tükrözik. Az aktualizálásban vázolt stratégia elsősorban a következő néhány évben zajló költségvetési konszolidáción, valamint a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszernek a jövőben megvalósítandó további reformintézkedésein alapul. Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások jövőbeni alakulását övező fenntarthatósági kockázati tényezők csökkentése érdekében a reformfolyamat folytatása elengedhetetlen, hasonlóan a költségvetés tervezett és szükséges középtávú konszolidációjához.

| (8) | A programban vázolt gazdaságpolitikák nagyjából megegyeznek az országonkénti bontású, az államháztartás területére vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen a pénzügyi konszolidációs program célja az államháztartási hiánynak többéves keretben történő csökkentése. Mind a kiadások, mind a bevételek oldalán a költségvetési konszolidációs intézkedések többségükben strukturális jellegűek, és az egyes tervezett konszolidációs intézkedések végrehajtását még mindig övezi némi bizonytalanság. A hiány területén kitűzött cél – különösen 2005. vonatkozásában – ambiciózus, de nem tűnik irreálisnak. |
| --- | --- |

(8)

A programban vázolt gazdaságpolitikák nagyjából megegyeznek az országonkénti bontású, az államháztartás területére vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen a pénzügyi konszolidációs program célja az államháztartási hiánynak többéves keretben történő csökkentése. Mind a kiadások, mind a bevételek oldalán a költségvetési konszolidációs intézkedések többségükben strukturális jellegűek, és az egyes tervezett konszolidációs intézkedések végrehajtását még mindig övezi némi bizonytalanság. A hiány területén kitűzött cél – különösen 2005. vonatkozásában – ambiciózus, de nem tűnik irreálisnak.

A fenti értékelését tekintetbe véve és a 104. cikk (7) bekezdése szerint kiadott tanácsi ajánlásokra figyelemmel a Tanács véleménye szerint Ciprusnak:

| i) | nyomatékosan végre kell hajtania az aktualizált konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen; valamint állandó jellegű intézkedésekkel kell biztosítania a középtávon az egyensúly közeli helyzettel vagy többlettel jellemezhető költségvetési egyenlegre irányuló költségvetési konszolidáció fenntartását a túlzott hiány korrekcióját követően. |
| --- | --- |

i)

nyomatékosan végre kell hajtania az aktualizált konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen; valamint állandó jellegű intézkedésekkel kell biztosítania a középtávon az egyensúly közeli helyzettel vagy többlettel jellemezhető költségvetési egyenlegre irányuló költségvetési konszolidáció fenntartását a túlzott hiány korrekcióját követően.

| ii) | biztosítania kell, hogy 2005-től kezdődően meginduljon az adóssághányad csökkenése; és |
| --- | --- |

ii)

biztosítania kell, hogy 2005-től kezdődően meginduljon az adóssághányad csökkenése; és

| iii) | folytatnia kell a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer reformját az elöregedéssel kapcsolatos kiadások jövőbeni alakulását övező fenntarthatósági kockázati tényezők csökkentésének érdekében; kiegészítve ezt a költségvetés tervezett és szükséges közép távú konszolidációjával. |
| --- | --- |

iii)

folytatnia kell a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer reformját az elöregedéssel kapcsolatos kiadások jövőbeni alakulását övező fenntarthatósági kockázati tényezők csökkentésének érdekében; kiegészítve ezt a költségvetés tervezett és szükséges közép távú konszolidációjával.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (változás %-ban) | KP 2004. dec. | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 |
| COM 2004. nov. | 3,5 | 3,9 | 4,2 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | 3,5 | 4,3 | 4,4 | 4,5 | n.a. |
| CPI-infláció
  (%) | KP 2004. dec. | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| COM 2004. nov. | 2,4 | 2,2 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 |
| COM 2004. nov. | – 5,2 | – 3,0 | – 2,4 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | – 5,2 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 |
| COM 2004. nov. | – 1,8 | 0,5 | 1,1 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | – 1,6 | 0,7 | 1,4 | 2,0 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2004. dec. | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 |
| COM 2004. nov. | 72,6 | 72,4 | 69,4 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | 75,2 | 74,8 | 71,5 | 68,4 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(változás %-ban)

KP 2004. dec.

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

COM 2004. nov.

3,5

3,9

4,2

n.a.

n.a.

KP 2004. május

3,5

4,3

4,4

4,5

n.a.

CPI-infláció

(%)

KP 2004. dec.

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

COM 2004. nov.

2,4

2,2

2,1

n.a.

n.a.

KP 2004. május

2,0

2,0

2,0

2,0

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004. dec.

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

COM 2004. nov.

– 5,2

– 3,0

– 2,4

n.a.

n.a.

KP 2004. május

– 5,2

– 2,9

– 2,2

– 1,6

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004. dec.

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

COM 2004. nov.

– 1,8

0,5

1,1

n.a.

n.a.

KP 2004. május

– 1,6

0,7

1,4

2,0

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2004. dec.

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

COM 2004. nov.

72,6

72,4

69,4

n.a.

n.a.

KP 2004. május

75,2

74,8

71,5

68,4

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A szövegben említett dokumentumok a következő weboldalon érhetőek el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Azt is meg kell említeni, hogy a gazdaság jövőbeli alakulását Cipruson szokatlan bizonytalanság övezi: újraegyesítés esetén alapvetően megváltozna az egész sziget gazdasági helyzete.

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/7

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Lettország aktualizált, 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról

(2005/C 177/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Lettországnak a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program általánosságban megfelel a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. Az államháztartási bevételek és kiadások összetételére vonatkozó adatok ESA95 szerinti besorolását azonban javítani kell. A Tanács ennek alapján felkéri Lettországot, hogy tartsa be a magatartási kódexben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Lettországnak a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program általánosságban megfelel a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. Az államháztartási bevételek és kiadások összetételére vonatkozó adatok ESA95 szerinti besorolását azonban javítani kell. A Tanács ennek alapján felkéri Lettországot, hogy tartsa be a magatartási kódexben foglalt követelményeket.

| (2) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak fennmaradó részére – a 2004-es 8,1 %-ról indulva – magas, évi átlagos 6,6 %-os reál GDP növekedést jelez előre. A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a forgatókönyv növekedési feltételezései valószínűnek tűnnek. A program inflációs előrejelzései viszont kissé alacsonynak látszanak. |
| --- | --- |

(2)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a programidőszak fennmaradó részére – a 2004-es 8,1 %-ról indulva – magas, évi átlagos 6,6 %-os reál GDP növekedést jelez előre. A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a forgatókönyv növekedési feltételezései valószínűnek tűnnek. A program inflációs előrejelzései viszont kissé alacsonynak látszanak.

| (3) | A naprakésszé tett program célja, hogy a hiány a programidőszak minden egyes évében a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alatt maradjon, az államháztartási hiány pedig 2004 és 2007 között fokozatosan a GDP 1,7 %-áról 1,4 %-ára csökkenjen. 2005-ben – az EU csatlakozás következtében – mind a bevételi, mind a kiadási hányad jelentősen megnő. Ezt követően az államháztartás középtávú kiigazítása mind a bevételi, mind a kiadási hányad csökkenésén alapul. Az elsődleges kiadási hányad alapvetően az alacsonyabb transzfer- és támogatási hányadok miatt csökken, egyidejűleg lehetővé teszi a beruházási hányad növekedését. A bevételi hányad az adóterheket – elsődlegesen a jövedelemadót – enyhén mérséklő adócsökkentések eredményeként csökken. |
| --- | --- |

(3)

A naprakésszé tett program célja, hogy a hiány a programidőszak minden egyes évében a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték alatt maradjon, az államháztartási hiány pedig 2004 és 2007 között fokozatosan a GDP 1,7 %-áról 1,4 %-ára csökkenjen. 2005-ben – az EU csatlakozás következtében – mind a bevételi, mind a kiadási hányad jelentősen megnő. Ezt követően az államháztartás középtávú kiigazítása mind a bevételi, mind a kiadási hányad csökkenésén alapul. Az elsődleges kiadási hányad alapvetően az alacsonyabb transzfer- és támogatási hányadok miatt csökken, egyidejűleg lehetővé teszi a beruházási hányad növekedését. A bevételi hányad az adóterheket – elsődlegesen a jövedelemadót – enyhén mérséklő adócsökkentések eredményeként csökken.

| (4) | A program költségvetési előrejelzéseihez kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről, mivel a gazdasági tevékenységből származó adóbevételekre vonatkozó feltételezések kedvezőtlennek látszanak, ezek a bevételek a vártnál jobban is alakulhatnak. Másrészről, tekintettel az EU támogatásokhoz kapcsolódó kiadási kötelezettségvállalásokra, a deficitcélok elérése függ az ilyen támogatások államháztartási bevételként való megjelenésétől. A szigorú költségvetési fegyelem (beleértve a részben EU támogatásokból finanszírozott projektek irányítását) betartása az igazgatási kapacitás gyengeségei következtében nehéznek bizonyulhat. |
| --- | --- |

(4)

A program költségvetési előrejelzéseihez kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről, mivel a gazdasági tevékenységből származó adóbevételekre vonatkozó feltételezések kedvezőtlennek látszanak, ezek a bevételek a vártnál jobban is alakulhatnak. Másrészről, tekintettel az EU támogatásokhoz kapcsolódó kiadási kötelezettségvállalásokra, a deficitcélok elérése függ az ilyen támogatások államháztartási bevételként való megjelenésétől. A szigorú költségvetési fegyelem (beleértve a részben EU támogatásokból finanszírozott projektek irányítását) betartása az igazgatási kapacitás gyengeségei következtében nehéznek bizonyulhat.

| (5) | A kockázatértékelés alapján a program költségvetési irányvonala nem elegendő ahhoz, hogy a programidőszak alatt el lehessen érni a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő középtávú célt, azaz az egyensúlyt közelítő állapotot vagy többletet. Továbbá lehetséges, hogy a biztonsági sáv nem elég széles ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén megakadályozza a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöb túllépését. A program azonban alkalmas az adósság/GDP arány nagyon alacsony szinten tartására. |
| --- | --- |

(5)

A kockázatértékelés alapján a program költségvetési irányvonala nem elegendő ahhoz, hogy a programidőszak alatt el lehessen érni a Stabilitási és Növekedési Paktumban szereplő középtávú célt, azaz az egyensúlyt közelítő állapotot vagy többletet. Továbbá lehetséges, hogy a biztonsági sáv nem elég széles ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén megakadályozza a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöb túllépését. A program azonban alkalmas az adósság/GDP arány nagyon alacsony szinten tartására.

| (6) | Az adóssághányadot 2004-ben a GDP 14,2 %-ára becsülték, amely jelentősen alatta marad a Szerződésben meghatározott referenciaértéknek (a GDP 60 %-a). Az adóssághányadnak a programidőszak alatti enyhe növekedése – 2007-ben a GDP 15 %-a – alapvetően a folyamatos hiányra vezethető vissza, amelyet jelentősen ellensúlyoz a nominális GDP-növekedés. |
| --- | --- |

(6)

Az adóssághányadot 2004-ben a GDP 14,2 %-ára becsülték, amely jelentősen alatta marad a Szerződésben meghatározott referenciaértéknek (a GDP 60 %-a). Az adóssághányadnak a programidőszak alatti enyhe növekedése – 2007-ben a GDP 15 %-a – alapvetően a folyamatos hiányra vezethető vissza, amelyet jelentősen ellensúlyoz a nominális GDP-növekedés.

| (7) | A programban bemutatott költségvetési stratégia alapján – a népesség elöregedésével összefüggő, várható költségvetési terhek ellenére – Lettország viszonylag kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében. A viszonylag alacsony adóssághányad, a végrehajtott nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, valamint a tőkefedezetű nyugdíjrendszer eszközeinek felhalmozása hozzájárulnak az idősödés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia középtávon a költségvetési deficit szinten tartásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hatásán alapul. Az egészségügy és a hosszú távú ellátás területének reformjai azonban magasabb kiadásokkal járnak. Hosszú távon fenntarthatósági kockázat léphet fel. Lettország viszonylag alacsony adóhányadának azonban meg kell könnyítenie az esetlegesen felmerülő fenntarthatósági problémák megoldását. |
| --- | --- |

(7)

A programban bemutatott költségvetési stratégia alapján – a népesség elöregedésével összefüggő, várható költségvetési terhek ellenére – Lettország viszonylag kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében. A viszonylag alacsony adóssághányad, a végrehajtott nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, valamint a tőkefedezetű nyugdíjrendszer eszközeinek felhalmozása hozzájárulnak az idősödés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia középtávon a költségvetési deficit szinten tartásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hatásán alapul. Az egészségügy és a hosszú távú ellátás területének reformjai azonban magasabb kiadásokkal járnak. Hosszú távon fenntarthatósági kockázat léphet fel. Lettország viszonylag alacsony adóhányadának azonban meg kell könnyítenie az esetlegesen felmerülő fenntarthatósági problémák megoldását.

| (8) | A naprakésszé tett programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartás területén általánosságban összhangban vannak az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A folyó fizetési mérleg jelentős mértékű hiányának kezelésén kívül Lettország ajánlást kapott arra is, hogy többéves időszak alatt hiteles és fenntartható módon csökkentse az államháztartási hiányt. Figyelembe véve, hogy a program a folyó fizetési mérleg hiányának csökkenését irányozza elő, a korábban előrejelzettnél alacsonyabb 2004. évi költségvetési hiány és a naprakésszé tett programban ismertetett konszolidációs pálya összhangban van az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. Ez az értékelés azonban a külső egyensúly kedvező alakulásától függ, és ezért ezt a továbbiakban is figyelemmel kell kísérni. Továbbá – amint arra a programról szóló, 2004. májusi tanácsi vélemény is rámutatott – a megfelelő költségvetési helyzet értékelése függ a keresletnek a gazdaságra gyakorolt nyomásától is, annak ellenére, hogy nehéz meghatározni az országnak az üzleti ciklusban elfoglalt helyzetét; az értékelés ezért attól is függ, hogy a makrogazdasági politika alkalmas-e a közelmúltbeli kiugró mértékű infláció tartós mérséklésére. |
| --- | --- |

(8)

A naprakésszé tett programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartás területén általánosságban összhangban vannak az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A folyó fizetési mérleg jelentős mértékű hiányának kezelésén kívül Lettország ajánlást kapott arra is, hogy többéves időszak alatt hiteles és fenntartható módon csökkentse az államháztartási hiányt. Figyelembe véve, hogy a program a folyó fizetési mérleg hiányának csökkenését irányozza elő, a korábban előrejelzettnél alacsonyabb 2004. évi költségvetési hiány és a naprakésszé tett programban ismertetett konszolidációs pálya összhangban van az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. Ez az értékelés azonban a külső egyensúly kedvező alakulásától függ, és ezért ezt a továbbiakban is figyelemmel kell kísérni. Továbbá – amint arra a programról szóló, 2004. májusi tanácsi vélemény is rámutatott – a megfelelő költségvetési helyzet értékelése függ a keresletnek a gazdaságra gyakorolt nyomásától is, annak ellenére, hogy nehéz meghatározni az országnak az üzleti ciklusban elfoglalt helyzetét; az értékelés ezért attól is függ, hogy a makrogazdasági politika alkalmas-e a közelmúltbeli kiugró mértékű infláció tartós mérséklésére.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (változás %-ban) | KP 2004.dec. | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| COM 2004. okt. | 7,5 | 6,7 | 6,7 | n.a. |
| KP 2004. május | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |
| CPI-infláció (2)

  (%) | KP 2004.dec. | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |
| COM 2004. okt. | 6,8 | 4,7 | 3,5 | n.a. |
| KP 2004. május | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 |
| COM 2004. okt. | – 2,0 | – 2,8 | – 2,9 | n.a. |
| KP 2004. május | – 2,1 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,0 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 |
| COM 2004. okt. | – 1,2 | – 2,0 | – 2,0 | n.a. |
| KP 2004. május | – 1,2 | – 1,3 | – 1,2 | – 1,2 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | 14,2 | 14,5 | 15,8 | 15,0 |
| COM 2004. okt. | 14,6 | 15,4 | 16,6 | n.a. |
| KP 2004. május | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |
| Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások |

2004

2005

2006

2007

Reál-GDP

(változás %-ban)

KP 2004.dec.

8,1

6,7

6,5

6,5

COM 2004. okt.

7,5

6,7

6,7

n.a.

KP 2004. május

6,7

6,7

6,5

6,5

CPI-infláció (2)

(%)

KP 2004.dec.

6,2

4,3

3,0

3,0

COM 2004. okt.

6,8

4,7

3,5

n.a.

KP 2004. május

4,5

3,7

3,0

3,0

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004.dec.

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

COM 2004. okt.

– 2,0

– 2,8

– 2,9

n.a.

KP 2004. május

– 2,1

– 2,2

– 2,0

– 2,0

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004.dec.

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

COM 2004. okt.

– 1,2

– 2,0

– 2,0

n.a.

KP 2004. május

– 1,2

– 1,3

– 1,2

– 1,2

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2004.dec.

14,2

14,5

15,8

15,0

COM 2004. okt.

14,6

15,4

16,6

n.a.

KP 2004. május

16,2

16,8

17,3

17,7

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program csak CPI, és nem HICP-infláció előrejelzéseket tartalmaz.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/10

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8)

Litvánia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007)

(2005/C 177/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Litvánia aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozik. A program lényegében megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. A program nem tartalmaz néhány, a külső feltételezésekre vonatkozó szükséges adatot, valamint néhány választható adatot, de ez nem nehezíti meg a program értékelését. Ennek megfelelően Litvániát felkérik, hogy feleljen meg a magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. március 8-án megvizsgálta Litvánia aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozik. A program lényegében megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. A program nem tartalmaz néhány, a külső feltételezésekre vonatkozó szükséges adatot, valamint néhány választható adatot, de ez nem nehezíti meg a program értékelését. Ennek megfelelően Litvániát felkérik, hogy feleljen meg a magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek.

| (2) | A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv prognózisa szerint a reál-GDP növekedésének mértéke a 2004-es 6,5 %-ról a programidőszak fennmaradó részében átlagosan 6,2 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv valószerű növekedési feltételezéseket tükröz. A program inflációs prognózisai is reálisnak tűnnek, bár a 2006-ra vonatkozó prognózis alacsony. |
| --- | --- |

(2)

A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv prognózisa szerint a reál-GDP növekedésének mértéke a 2004-es 6,5 %-ról a programidőszak fennmaradó részében átlagosan 6,2 %-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv valószerű növekedési feltételezéseket tükröz. A program inflációs prognózisai is reálisnak tűnnek, bár a 2006-ra vonatkozó prognózis alacsony.

| (3) | A programban meghatározott középtávú fiskális stratégia kiemelt célja a ciklikusan kiegyensúlyozott költségvetéshez való közeledés. A program 2005-ben 2,5 %-os GDP-arányos költségvetési hiányt vetít előre, amely ezután fokozatosan csökken, 2007-ben a GDP 1,5 %-ára. Az elsődleges hiány várhatóan csak kis mértékben javul a GDP 1,5 %-ról 2004-ben a GDP 1,4 %-ra 2005-ben, amely ezt követően 2007-re fokozatosan 0,5 %-ra csökken. A konszolidációt elsősorban a bevételek alacsony szintről való megemelésével, és 2005-től a kiadási oldal hozzájárulásainak növelésével tervezik elérni. A bevételek 2004 és 2007 között várhatóan a GDP 33 %-áról (2004) 34,5 %-ra (2005) nőnek, miután 2006-ban elérik csúcsértéküket. A prognózisok szerint a kezdeti időszakban a kiadások várhatóan a 2004. évi GDP 35,5 %-áról 2005-ben 36,9 %-ra nőnek, majd 2007-ben fokozatosan 36 %-ra csökkennek. Jelenleg jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amely a 2004-ben a GDP 3,4 %-át kitevő állami beruházásokat 2007-ben 5 %-ra emeli, ily módon a programidőszak alatti 4,6 %-os GDP-arányos átlagos állami beruházási hányadot eredményezve, szemben a GDP 2,4 %-át kitevő 2004. évi EU átlaggal. A 2004. évi májusi programhoz képest a 2004. év deficit eredményét az előirányzottnál alacsonyabban becsülték meg. A 2005–2007-re meghatározott célokat fenntartják, a GDP-növekedés jelentős, lefelé történő korrekciója ellenére. |
| --- | --- |

(3)

A programban meghatározott középtávú fiskális stratégia kiemelt célja a ciklikusan kiegyensúlyozott költségvetéshez való közeledés. A program 2005-ben 2,5 %-os GDP-arányos költségvetési hiányt vetít előre, amely ezután fokozatosan csökken, 2007-ben a GDP 1,5 %-ára. Az elsődleges hiány várhatóan csak kis mértékben javul a GDP 1,5 %-ról 2004-ben a GDP 1,4 %-ra 2005-ben, amely ezt követően 2007-re fokozatosan 0,5 %-ra csökken. A konszolidációt elsősorban a bevételek alacsony szintről való megemelésével, és 2005-től a kiadási oldal hozzájárulásainak növelésével tervezik elérni. A bevételek 2004 és 2007 között várhatóan a GDP 33 %-áról (2004) 34,5 %-ra (2005) nőnek, miután 2006-ban elérik csúcsértéküket. A prognózisok szerint a kezdeti időszakban a kiadások várhatóan a 2004. évi GDP 35,5 %-áról 2005-ben 36,9 %-ra nőnek, majd 2007-ben fokozatosan 36 %-ra csökkennek. Jelenleg jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amely a 2004-ben a GDP 3,4 %-át kitevő állami beruházásokat 2007-ben 5 %-ra emeli, ily módon a programidőszak alatti 4,6 %-os GDP-arányos átlagos állami beruházási hányadot eredményezve, szemben a GDP 2,4 %-át kitevő 2004. évi EU átlaggal. A 2004. évi májusi programhoz képest a 2004. év deficit eredményét az előirányzottnál alacsonyabban becsülték meg. A 2005–2007-re meghatározott célokat fenntartják, a GDP-növekedés jelentős, lefelé történő korrekciója ellenére.

| (4) | A program költségvetési prognózisaihoz kapcsolódó kockázatok lényegében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A kormány egyrészről jó eredményeket ért el a korábbi évek fiskális céljai teljesítésének tekintetében. Az új növekedési feltételezések óvatosak és a negatív hatású makrogazdasági kockázatok korlátozottnak tűnnek. A fiskális előrejelzések fő kockázatai a programban bejelentett intézkedések alkalmazásához kapcsolódó bizonytalanságból erednek. Különösen a 2005. évre előirányzott adóbevételek elérése lehet nehéz, amennyiben nem vezetnek be az forgalmi adó eltörlését ellensúlyozó intézkedéseket. A túlköltekezés visszaszorítása érdekében tervezett intézkedések végrehajtásának elmulasztása veszélyeztetheti a programidőszak költségvetési céljait. További kockázatokat jelentenek a nyugdíjreform viszonylag bizonytalan költségei, a magas fedezetlen függő kötelezettségek, a költségvetési hátralékok, a megtakarításokra és az ingatlantulajdonra irányuló visszaszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó fedezetlen kötelezettségek és az Ignalina nukleáris erőmű lebontásával kapcsolatos kiadások. |
| --- | --- |

(4)

A program költségvetési prognózisaihoz kapcsolódó kockázatok lényegében kiegyensúlyozottnak tűnnek. A kormány egyrészről jó eredményeket ért el a korábbi évek fiskális céljai teljesítésének tekintetében. Az új növekedési feltételezések óvatosak és a negatív hatású makrogazdasági kockázatok korlátozottnak tűnnek. A fiskális előrejelzések fő kockázatai a programban bejelentett intézkedések alkalmazásához kapcsolódó bizonytalanságból erednek. Különösen a 2005. évre előirányzott adóbevételek elérése lehet nehéz, amennyiben nem vezetnek be az forgalmi adó eltörlését ellensúlyozó intézkedéseket. A túlköltekezés visszaszorítása érdekében tervezett intézkedések végrehajtásának elmulasztása veszélyeztetheti a programidőszak költségvetési céljait. További kockázatokat jelentenek a nyugdíjreform viszonylag bizonytalan költségei, a magas fedezetlen függő kötelezettségek, a költségvetési hátralékok, a megtakarításokra és az ingatlantulajdonra irányuló visszaszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó fedezetlen kötelezettségek és az Ignalina nukleáris erőmű lebontásával kapcsolatos kiadások.

| (5) | A kockázatértékelésre figyelemmel úgy tűnik, hogy normál makrogazdasági ingadozások mellett a program költségvetési politikája nem biztosít megfelelő biztonsági tartalékot a 3 %-os GDP-hiányküszöb megsértése esetére, különösen 2005-ben. Nem elégséges továbbá annak biztosítására, hogy elérjék a stabilitási és növekedési paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célját. A háttérben lévő jelentős gazdasági teljesítmény és a folyó fizetési mérleg jelentős hiánya miatt körültekintő költségvetési politikára van szükség, tekintettel a túlhevülés potenciális veszélyére is. |
| --- | --- |

(5)

A kockázatértékelésre figyelemmel úgy tűnik, hogy normál makrogazdasági ingadozások mellett a program költségvetési politikája nem biztosít megfelelő biztonsági tartalékot a 3 %-os GDP-hiányküszöb megsértése esetére, különösen 2005-ben. Nem elégséges továbbá annak biztosítására, hogy elérjék a stabilitási és növekedési paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célját. A háttérben lévő jelentős gazdasági teljesítmény és a folyó fizetési mérleg jelentős hiánya miatt körültekintő költségvetési politikára van szükség, tekintettel a túlhevülés potenciális veszélyére is.

| (6) | Az adósság aránya a becslés szerint 2004-ben elérte a GDP 20,1 %-át, ami jóval alacsonyabb a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaértéknél. A program prognózisa szerint az adósság aránya 2007-ben változatlan szinten marad, miután 2005-ben eléri 20,9 %-os csúcsértékét. |
| --- | --- |

(6)

Az adósság aránya a becslés szerint 2004-ben elérte a GDP 20,1 %-át, ami jóval alacsonyabb a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaértéknél. A program prognózisa szerint az adósság aránya 2007-ben változatlan szinten marad, miután 2005-ben eléri 20,9 %-os csúcsértékét.

| (7) | Úgy tűnik, Litvánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, melynek az öregedő lakosság magas prognosztizált költségvetési költségei fontos elemét képezik. Az adósság viszonylag alacsony aránya, a már hatályos nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, hozzájárulnak a népességöregedés költségvetésre gyakorolt hatásának mérsékléséhez. A programban felvázolt stratégia a költségvetési hiány további növekedésének középtávon történő megakadályozásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásán alapul. Mindazonáltal, a nyugdíjreform költségeihez kapcsolódó kockázatokat folyamatosan figyelemmel kell kísérni. Továbbá, az egészségügy területét érintő reformintézkedések magasabb kiadásokkal járhatnak. Litvániában azonban viszonylag alacsonyak az adóterhek: a hosszabb távon a fenntarthatóságban felmerülő problémát az adóterhek növelésével lehetne megoldani. |
| --- | --- |

(7)

Úgy tűnik, Litvánia kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, melynek az öregedő lakosság magas prognosztizált költségvetési költségei fontos elemét képezik. Az adósság viszonylag alacsony aránya, a már hatályos nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, hozzájárulnak a népességöregedés költségvetésre gyakorolt hatásának mérsékléséhez. A programban felvázolt stratégia a költségvetési hiány további növekedésének középtávon történő megakadályozásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásán alapul. Mindazonáltal, a nyugdíjreform költségeihez kapcsolódó kockázatokat folyamatosan figyelemmel kell kísérni. Továbbá, az egészségügy területét érintő reformintézkedések magasabb kiadásokkal járhatnak. Litvániában azonban viszonylag alacsonyak az adóterhek: a hosszabb távon a fenntarthatóságban felmerülő problémát az adóterhek növelésével lehetne megoldani.

| (8) | Összességében az aktualizált változatban felvázolt gazdaságpolitikák lényegében összhangban állnak az államháztartás területére vonatkozó ország-specifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatással. Léteznek arra irányuló intézkedések, hogy az előirányzott EU társfinanszírozás vártnál jobban alakuló bevételeit és megtakarításait a hiány csökkentésére és a túlköltekezés korlátozására használják fel. A bejelentett intézkedések nem terjednek ki az EU társfinanszírozáshoz nem kapcsolódó jogcímek megtakarításaira. |
| --- | --- |

(8)

Összességében az aktualizált változatban felvázolt gazdaságpolitikák lényegében összhangban állnak az államháztartás területére vonatkozó ország-specifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatással. Léteznek arra irányuló intézkedések, hogy az előirányzott EU társfinanszírozás vártnál jobban alakuló bevételeit és megtakarításait a hiány csökkentésére és a túlköltekezés korlátozására használják fel. A bejelentett intézkedések nem terjednek ki az EU társfinanszírozáshoz nem kapcsolódó jogcímek megtakarításaira.

A fenti értékelést figyelembe véve a Tanács véleménye szerint Litvánia:

| i. | időben hajtsa végre a kormány által a konvergenciaprogramban bejelentett adóintézkedéseket (ingatlanadó, gépjárműadó) az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleg felé történő közeledés érdekében. Ez különösen szükséges a hitelek jelentős jelenlegi növekedése által okozott hazai keresleti nyomás kezelése, valamint a folyó fizetési mérleg hiánya és az annak alapját képező infláció növekedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

i.

időben hajtsa végre a kormány által a konvergenciaprogramban bejelentett adóintézkedéseket (ingatlanadó, gépjárműadó) az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleg felé történő közeledés érdekében. Ez különösen szükséges a hitelek jelentős jelenlegi növekedése által okozott hazai keresleti nyomás kezelése, valamint a folyó fizetési mérleg hiánya és az annak alapját képező infláció növekedésének megakadályozása érdekében.

| ii. | szigorúan hajtsa végre a 2005. évre szóló költségvetést annak érdekében, hogy csökkentse a 3 %-os referenciaérték megsértésének a kockázatát; valamint |
| --- | --- |

ii.

szigorúan hajtsa végre a 2005. évre szóló költségvetést annak érdekében, hogy csökkentse a 3 %-os referenciaérték megsértésének a kockázatát; valamint

| iii. | a vártnál jobban alakuló vagy többletbevételeket és a felhasználatlan kiadási tételeket a hiány csökkentésére használja fel. |
| --- | --- |

iii.

a vártnál jobban alakuló vagy többletbevételeket és a felhasználatlan kiadási tételeket a hiány csökkentésére használja fel.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési prognózisok összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (változás %-ban) | KP 2005. január | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |
| COM 2004. október | 7,1 | 6,4 | 5,9 | nincs adat |
| KP 2004. május | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |
| HICP (2)-infláció
  (%) | KP 2005. január | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |
| COM 2004. október | 1,2 | 2,9 | 2,8 | nincs adat |
| KP 2004. május | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| COM 2004. október | – 2,6 | – 2,5 | – 1,9 | nincs adat |
| KP 2004. május | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 |
| COM 2004. október | – 1,4 | – 1,4 | – 0,9 | – 0,5 |
| KP 2004. május | – 1,3 | – 1,2 | – 0,6 | – 0,4 |
| Bruttó államadóság
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |
| COM 2004. október | 21,1 | 21,7 | 21,3 | nincs adat |
| KP 2004. május | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |
| Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak gazdasági előrejelzései (COM). |

2004

2005

2006

2007

Reál GDP

(változás %-ban)

KP 2005. január

6,5

6,5

6,2

6,0

COM 2004. október

7,1

6,4

5,9

nincs adat

KP 2004. május

7,0

7,3

6,6

6,3

HICP (2)-infláció

(%)

KP 2005. január

1,2

2,9

2,5

2,9

COM 2004. október

1,2

2,9

2,8

nincs adat

KP 2004. május

0,9

2,0

2,1

2,5

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

COM 2004. október

– 2,6

– 2,5

– 1,9

nincs adat

KP 2004. május

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 1,5

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

COM 2004. október

– 1,4

– 1,4

– 0,9

– 0,5

KP 2004. május

– 1,3

– 1,2

– 0,6

– 0,4

Bruttó államadóság

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

20,1

20,9

20,3

20,1

COM 2004. október

21,1

21,7

21,3

nincs adat

KP 2004. május

22,4

22,2

21,4

21,0

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak gazdasági előrejelzései (COM).

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A konvergenciaprogram adataira vonatkozó CPI-infláció.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak gazdasági előrejelzései (COM).

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/13

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Magyarország aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008)

(2005/C 177/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK (1) tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta Magyarországnak a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatszolgáltatási követelményeinek. Noha tartalmaz minden kötelező adatot (2), egy opcionális adat (a hosszú távú közegészségügyi kiadások) hiányzik.

Az aktualizálás alapját képező makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedése a 2004. évi 3,9 %-ról a programidőszak végére fokozatosan 4,6 %-ra emelkedik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv kissé kedvező növekedési feltételezéseket tükröz. Az aktualizálás inflációra tett becslései összességében valószerűnek tűnnek.

2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn, és ajánlást fogalmazott meg a hiány 2008-ra történő kiigazítására. Az aktualizálás a következő hiánypályát tervezi: 2004-ben a GDP 4,4 %-a, 2005-ben 3,6 %, 2006-ban 2,9 %, 2007-ben 2,2 %, és 2008-ban a GDP 1,6 %-a. Ezek a számadatok összhangban állnak az Eurostat 2004. szeptember 23-i határozatával, mely a 2007. márciusi költségvetési bejelentésig lehetővé teszi az államháztartáson belül a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok átmeneti átsorolását. A magyar hatóságok úgy határoztak, hogy élnek ezzel a lehetőséggel, és az államháztartási hiányra vonatkozó számadatokat az 1998. évi nyugdíjreformmal keletkezett, a második pillérből származó terhek nélkül nyújtották be (3). Az aktualizálás megtartja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A GDP 0,9 százalékpontjának megfelelő 2004. évi becsült konszolidációt követően az aktualizálás mintegy 0,6–0,7 százalékpontnak megfelelő éves kiigazítást jelez előre a fennmaradó évekre. Az aktualizálás konszolidációs stratégiáját a kiadási hányad csökkentésére alapozza, amelyet strukturális reformok támasztanak alá, és amelyhez a bevételi hányad mérsékeltebb csökkenése párosul. A kiadások legnagyobb mértékű csökkentésére 2005-ben kerülne sor, főként a kamatterhek 0,5 százalékpontos és az állami beruházások kiadásainak 1,7 százalékpontos csökkentésén alapulva. A közszféra és a magánszféra partnerségével megvalósuló projektek növekedő száma ellensúlyozná az állami beruházások kiadásainak csökkenését. A benyújtott menetrendtervezet, valamint a későbbi évek kiadáscsökkentő intézkedéseinek számszerűsítése nem elég részletes. Az elsődleges hiány kiigazítási pályája hasonló lenne az államháztartási hiány csökkentésének pályájához. Az elsődleges hiány 2008-ban csekély többletbe fordulna (beleértve a nyugdíjreform terheit).

A programban ismertetett kiigazítási pálya, és különösen a 2005-re célul tűzött hiány, amelyet a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ, megfelelőnek tekinthető a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, amennyiben azt megfelelő intézkedések támogatják. A GDP 2,8 %-ában meghatározott végső célkitűzés, beleértve a nyugdíjreformmal keletkezett terheket, azonban csak keskeny biztonsági sávot hagy, amely a kiindulási helyzet változása miatt tovább csökkenhet, mivel a 2004. évi költségvetés alakulását illetően még mindig vannak bizonytalanságok (4). A program költségvetési előrejelzései magasnak tűnnek: i. A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése szerint fennáll annak a veszélye, hogy a 2005. és 2006. évi tervezett hiányok emelkednek. Az előrejelzés 2005vonatkozásában figyelembe veszi, hogy a kormány létrehozott egy, a GDP 0,5 %-ának megfelelő vésztartalék-csomagot arra az esetre, ha túllépik a 2005. évi célt. Míg ezen tartalék létrehozása örvendetes, az ahhoz hozzárendelt összeg elégtelennek tűnik, tekintettel a 2005. évi költségvetés kockázataira. További aggodalomra ad okot, hogy e tartalékok felszabadítása az év túl korai szakaszában történik, csökkentve ezáltal a 2005. évi költségvetés szigorú végrehajtásának ösztönzőit. A 2005. és 2006. évi célok el nem érése 2007-ben és 2008-ban fokozott terhet róna a kiigazításra. ii. A kiadáscsökkentések veszélyben vannak, mivel a 2005. évi költségvetésben szereplő reformintézkedéseket nem foglalták bele egy átfogó reformstratégiába. iii. Aggodalmak merülnek fel a bevételi és kiadási célok elérése vonatkozásában is, mivel az előző évek célkitűzései távolról sem valósultak meg. Ezen túlmenően a HÉA-kulcsok bármely lehetséges csökkentése a folyamatban lévő adóreformok keretében tovább veszélyeztetheti a bevételeket még akkor is, ha ezt más kulcsok emelésével ellensúlyozni kívánnák; ennek időzítését emiatt gondosan meg kellene fontolni, és a hiányra vonatkozó célok teljes mértékű elérésétől kellene függővé tenni. iv. Veszélyes lehet a 2004. évi gazdasági tevékenységekhez kapcsolódó HÉA visszatérítéseivel való elmaradás is, de a hatóságok kötelezettséget vállaltak e visszatérítések felgyorsítására, hogy azok ne terheljék a 2005. évi költségvetést. Másrészről a HÉA-visszatérítések 2004 végén kezdeményezett fokozottabb ellenőrzése hozzájárulhat a HÉA-bevételek várt hiányának csökkentéséhez is, ami csökkenti a kockázatokat.

Ezen értékelés fényében fennáll a veszélye annak, hogy a költségvetés rosszabbul alakul az aktualizálás előrejelzésénél. Emiatt, a programban található kiigazítási pályát és különösen a 2005-re a tervezett hiányt, amelyet a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ, megfelelőnek lehet ugyan tekinteni a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, a program költségvetési megközelítése azonban nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy megvalósítsa ezt a pályát és emiatt esetleg nem biztosítja 2008-ra a hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentését. A kiigazítási pálya hitelesebbé tételéhez további intézkedések szükségesek. Ez különösen a 2005. évi új cél teljesítéséhez elengedhetetlen. A fenti értékelés fényében további, a GDP legalább Formula százalékpontjának megfelelő további intézkedések lennének szükségesek.

Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 56,7 %-a (a nyugdíjreform által jelentett teher figyelembe vételével a GDP 59,9 %-át érné el, amely éppen csak alatta marad a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéknek). A program előrejelzése szerint az adóssághányad mintegy 7 százalékponttal csökken a programidőszak folyamán. Az adóssághányadot övező veszélyek megegyeznek a hiánybecslésekre vonatkozó veszélyekkel.

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának tekintetében Magyarország némi kockázattal szembesül az elöregedő népesség becsült költségvetési költségei folytán. A veszélyek részben a hosszú távú költségvetési trendeket övező bizonytalansághoz kapcsolódnak, amely az egészségügyi ellátás kiadásainak becsléseire vonatkozó információk hiányának köszönhető. A programban vázolt stratégia elsősorban a következő néhány évben zajló költségvetési konszolidáción, valamint a jövőben megvalósítandó pótlólagos reformintézkedéseken alapul. A megreformált nyugdíjrendszer – ideértve a tőkefedezeti második pillér bevezetését is – következetesen hozzájárul a népességelöregedés költségvetési kihatásainak és a nem fenntartható államháztartás kockázatainak csökkentéséhez. Szükséges azonban más reformok megvalósítása is, különösen az egészségügyi ellátás területén, valamint középtávon a tervezett költségvetési konszolidáció határozott végrehajtása.

A programban vázolt gazdaságpolitikák részben megegyeznek az ország-specifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartást területén. Az államháztartási hiányt „többéves keretbe foglalva, hiteles és fenntartható módon, a Tanács által a költségvetési felügyelet gyakorlásával összefüggésben meghozandó határozatokkal összhangban” kellett csökkenteni. Noha Magyarország 2004-ben végrehajtott egy pénzügyi kiigazítást, azonban nem tett eleget a Tanács 2004. július 5-i, a 104. cikk (7) bekezdés szerinti, a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerint megfogalmazott ajánlásainak, amelyekről a Tanács 2005. január 18-án a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése alapján határozott.

A fenti értékelés és a Tanács által 2005. március 8-án a 104. cikk (7) bekezdése szerint megfogalmazott ajánlások fényében a Tanács azt a véleményt képviseli, hogy Magyarországnak:

| i. | közép távú keretbe foglalt lépéseket kell tennie, hogy 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt a nyugdíjreform által jelentett terhek figyelembe vételével, különösen a 2005-re a tervezett hiány eléréséhez olyan pótlólagos intézkedéseken keresztül, amelyeket a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, valamint megragadva minden egyes lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására; |
| --- | --- |

i.

közép távú keretbe foglalt lépéseket kell tennie, hogy 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt a nyugdíjreform által jelentett terhek figyelembe vételével, különösen a 2005-re a tervezett hiány eléréséhez olyan pótlólagos intézkedéseken keresztül, amelyeket a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, valamint megragadva minden egyes lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására;

| ii. | bármilyen adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak elérésétől kell függővé tennie; |
| --- | --- |

ii.

bármilyen adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak elérésétől kell függővé tennie;

| iii. | előre kell lépnie a közigazgatás, az egészségügyi és az oktatási rendszerek tervezett reformjaival, tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására is irányuló kötelezettségvállalásra. |
| --- | --- |

iii.

előre kell lépnie a közigazgatás, az egészségügyi és az oktatási rendszerek tervezett reformjaival, tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására is irányuló kötelezettségvállalásra.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (változás %-ban) | KP 2004. december | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| COM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | kb. 4 | 4-4,5 | 4,5-5,0 |
| HICP infláció
  (%) | KP 2004. december | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| COM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május | kb. 6,5 | kb. 4,5 | kb. 4 | kb. 3,5 | kb. 3 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004 (5). december | – 4,4 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| a nyugdíjreformmal (6) | – 5,3 | – 4,7 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 |
| COM (7) | – 5,5 | – 5,2 | – 4,7 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május (8) | – 4,6 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,1 | – 2,7 |
| elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2004 (5). december | – 0,4 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| a nyugdíjreformmal (6) | – 1,1 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 |
| COM (7) | – 1,1 | – 1,2 | – 1,1 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május (8) | – 0,5 | – 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2004. december (5) | 56,7 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| a nyugdíjreformmal (6) | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |
| COM (7) | 59,7 | 59,5 | 58,9 | n.a. | n.a. |
| KP 2004. május (8) | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7 |
| Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál-GDP

(változás %-ban)

KP 2004. december

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

COM

3,9

3,7

3,8

n.a.

n.a.

KP 2004. május

3,3-3,5

3,5-4,0

kb. 4

4-4,5

4,5-5,0

HICP infláció

(%)

KP 2004. december

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

COM

6,9

4,6

4,2

n.a.

n.a.

KP 2004. május

kb. 6,5

kb. 4,5

kb. 4

kb. 3,5

kb. 3

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004 (5). december

– 4,4

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

a nyugdíjreformmal (6)

– 5,3

– 4,7

– 4,1

– 3,4

– 2,8

COM (7)

– 5,5

– 5,2

– 4,7

n.a.

n.a.

KP 2004. május (8)

– 4,6

– 4,1

– 3,6

– 3,1

– 2,7

elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004 (5). december

– 0,4

0,0

0,2

0,6

1,0

a nyugdíjreformmal (6)

– 1,1

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,1

COM (7)

– 1,1

– 1,2

– 1,1

n.a.

n.a.

KP 2004. május (8)

– 0,5

– 0,2

0,1

0,3

0,4

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2004. december (5)

56,7

55,5

53,0

50,6

48,3

a nyugdíjreformmal (6)

59,9

58,6

56,8

54,9

53,2

COM (7)

59,7

59,5

58,9

n.a.

n.a.

KP 2004. május (8)

59,4

57,9

56,8

55,6

53,7

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

(2)  Az elsődleges egyenleget nem az elfogadott meghatározás szerint számították ki.

(3)  A nyugdíjreform terheit is beleszámítva, az államháztartási hiány pályája 2004 és 2008 között a GDP 5,3 %-a, 4,7 %-a, 4,1 %-a, 3,4 %-a és 2,8 %-a lenne.

(4)  A mezőgazdasági támogatási kifizetéseket elszámolási bizonytalanságok övezik, amely csökkentheti a készpénz alapú és az eredmény alapú hiány közötti különbséget, ezáltal növelve 2004-ben az eredmény alapú hiányt. Ha a HÉA-visszatérítéseket felgyorsítják, amint azt a magyar hatóságok jelezték, a 2004. évi hiány majdnem 0,7 százalékponttal emelkedhet.

(5)  A magyar hatóságok úgy döntöttek hogy felhasználják az Eurostat által adott átmeneti időszakot az államháztartáson belül a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok átsorolására. Ez 2004 és 2008 között 0,9-1,2 százalékponttal csökkenti az éves költségvetési hiány számadatait a 2004. májusi programhoz képest. Az átmeneti időszak a 2007. márciusi bejelentésig tart.

(6)  Ezeken az adatokon nem történt kiigazítás, azaz tartalmazzák a nyugdíjreform terheit. Bemutatásuk a megelőző programmal és a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzésével való összehasonlíthatás érdekében történik, és tekintettel arra, hogy a 2007-re és 2008-ra kitűzött cél szempontjából nem adódnak előnyök a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok ezen átsorolásából.

(7)  Ezen bizottsági előrejelzések nem kiigazított adatok, azaz tartalmazzák a nyugdíjreform terheit.

(8)  Ezek a Magyarország 2004. májusi konvergenciaprogramjában szereplő adatok tartalmazzák a nyugdíjreform terheit.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/17

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Szlovénia aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004-2007)

(2005/C 177/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK (1) tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | 2005 március 8-án a Tanács megvizsgálta Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben eleget tesz a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex adatkövetelményeinek. Az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól bizonyít az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Ennek megfelelően Szlovénia felkérést kap az adatszolgáltatási követelményeknek való teljes megfelelésre. |
| --- | --- |

(1)

2005 március 8-án a Tanács megvizsgálta Szlovéniának a 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben eleget tesz a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex adatkövetelményeinek. Az államháztartási nyilvántartások még mindig nem felelnek meg teljes mértékben az ESA 95 szabványainak, amit jól bizonyít az „egyéb” bevételek és kiadások GDP-hez viszonyított magas százalékos aránya. Ennek megfelelően Szlovénia felkérést kap az adatszolgáltatási követelményeknek való teljes megfelelésre.

| (2) | A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv növekedési feltételezései életszerűek. A forgatókönyv prognózisa szerint a reál GDP 2004-ben 4,0 %-ra becsült növekedése körülbelül ezen a szinten folytatódik a programidőszak fennmaradó részén keresztül. Az inflációra vonatkozó előrejelzés elérhetőnek tűnik, azonban továbbra is maradnak kockázatok. |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv növekedési feltételezései életszerűek. A forgatókönyv prognózisa szerint a reál GDP 2004-ben 4,0 %-ra becsült növekedése körülbelül ezen a szinten folytatódik a programidőszak fennmaradó részén keresztül. Az inflációra vonatkozó előrejelzés elérhetőnek tűnik, azonban továbbra is maradnak kockázatok.

| (3) | A program alapját képező költségvetési stratégia az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleggel jellemezhető rendezett államháztartás kialakítására irányul, azonban nem a programidőszakon belül. A program a felölelt időszak egésze során az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely összhangban van a GDP százalékarányában kifejezett kiadási hányad tartós csökkentésével. A bevételi hányad a 2006-ig tartó folyamatos esést követően a programidőszak vége felé ismét növekszik az uniós tagság nettó pozitív költségvetési kihatása miatt. A korrekciós pálya szerint a hiány a felére csökken a következő négy évben, míg 2007-ben 1 %-ot alig meghaladó szintet ér el. A megelőző programhoz képest a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett korrekciót, némileg kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett. |
| --- | --- |

(3)

A program alapját képező költségvetési stratégia az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleggel jellemezhető rendezett államháztartás kialakítására irányul, azonban nem a programidőszakon belül. A program a felölelt időszak egésze során az államháztartási hiány fokozatos csökkentését tervezi, amely összhangban van a GDP százalékarányában kifejezett kiadási hányad tartós csökkentésével. A bevételi hányad a 2006-ig tartó folyamatos esést követően a programidőszak vége felé ismét növekszik az uniós tagság nettó pozitív költségvetési kihatása miatt. A korrekciós pálya szerint a hiány a felére csökken a következő négy évben, míg 2007-ben 1 %-ot alig meghaladó szintet ér el. A megelőző programhoz képest a jelenlegi aktualizálás nagyjából megerősíti a tervezett korrekciót, némileg kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett.

| (4) | A program költségvetési előrejelzéseihez kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről a tervezett hiányokat életszerű makrogazdasági forgatókönyv támasztja alá. Ezen kívül a 2004-es gyakorlathoz hasonlóan a kormány – saját belátása szerint – elutasíthat további kiadási igényeket a tervezett hiány védelmének érdekében, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a 2005-2007-re tervezett, a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami az adóbevételekre tett előrejelzések túlzottan óvatos voltát eredményezi. Másrészt, a közvetlen adóbevételek szintje a bevezetett adóreformok után bizonytalan lehet. Ugyanakkor a 2007. évi eredmény részben a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új uniós pénzügyi tervre alapozódik, és az uniós költségvetésből származó nettó költségvetési beáramlások jelentős növekedésével számol. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata esetlegesen a paraméterek lazulásához vezetne. |
| --- | --- |

(4)

A program költségvetési előrejelzéseihez kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről a tervezett hiányokat életszerű makrogazdasági forgatókönyv támasztja alá. Ezen kívül a 2004-es gyakorlathoz hasonlóan a kormány – saját belátása szerint – elutasíthat további kiadási igényeket a tervezett hiány védelmének érdekében, amennyiben azt kedvezőtlen körülmények veszélyeztetik. Emellett a HÉA-bevételeknek a 2005-2007-re tervezett, a GDP 0,3 %-ának megfelelő éves kimaradása túlbecsült lehet, ami az adóbevételekre tett előrejelzések túlzottan óvatos voltát eredményezi. Másrészt, a közvetlen adóbevételek szintje a bevezetett adóreformok után bizonytalan lehet. Ugyanakkor a 2007. évi eredmény részben a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új uniós pénzügyi tervre alapozódik, és az uniós költségvetésből származó nettó költségvetési beáramlások jelentős növekedésével számol. Ezen felül fennáll a kiadások túllépésének veszélye, különösen a nyugdíjkiadások vonatkozásában, amennyiben a jelenlegi nyugdíjindexálási képlet 2006-ra bejelentett felülvizsgálata esetlegesen a paraméterek lazulásához vezetne.

| (5) | Tekintetbe véve e kockázatértékelést, előfordulhat, hogy a program költségvetési irányultsága nem biztosít olyan megfelelő biztonsági sávot, amely megakadályozza a szokásos ciklikus ingadozások mellett a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határérték túllépését, a programidőszak utolsó éve kivételével. Nem elégséges annak biztosítására sem, hogy 2007-re megvalósuljon a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célkitűzése. |
| --- | --- |

(5)

Tekintetbe véve e kockázatértékelést, előfordulhat, hogy a program költségvetési irányultsága nem biztosít olyan megfelelő biztonsági sávot, amely megakadályozza a szokásos ciklikus ingadozások mellett a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határérték túllépését, a programidőszak utolsó éve kivételével. Nem elégséges annak biztosítására sem, hogy 2007-re megvalósuljon a Stabilitási és Növekedési Paktumnak az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenlegre irányuló középtávú célkitűzése.

| (6) | A bruttó államadósság viszonylag alacsony: az adóssághányad 2004-ben elérte a GDP 30,2 %-át, amely jóval alacsonyabb Szerződés által a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéknél, és a becslések szerint 2007-re eléri a 29,7 %-ot. |
| --- | --- |

(6)

A bruttó államadósság viszonylag alacsony: az adóssághányad 2004-ben elérte a GDP 30,2 %-át, amely jóval alacsonyabb Szerződés által a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéknél, és a becslések szerint 2007-re eléri a 29,7 %-ot.

| (7) | A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Ezen túlmenően, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004-ben megvalósult bevezetése mellett a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja járulna hozzá az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához. |
| --- | --- |

(7)

A szlovén államháztartás hosszú távú fenntarthatósága némileg veszélyeztetettnek tűnik, ebben fontos szerepet játszik a népességelöregedés előrejelzett költségvetési terhe. A folyamatban lévő nyugdíjreform pozitív hatással volt a költségvetésre, de a nyugdíjkiadásoknak a 2020-at követő időszakra előrejelzett növekedése továbbra is nagyon magas. Ezen túlmenően, a közegészségügyi rendszer néhány racionalizációs intézkedésének 2004-ben megvalósult bevezetése mellett a közegészségügyi rendszer további, alapvető reformja járulna hozzá az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javításához.

A fenti értékelést tekintetve véve a Tanács véleménye szerint Szlovéniának:

| i) | meg kell ragadnia minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására; |
| --- | --- |

i)

meg kell ragadnia minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására;

| ii) | további intézkedéseket kell végrehajtania az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, beleértve a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformjait. |
| --- | --- |

ii)

további intézkedéseket kell végrehajtania az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, beleértve a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformjait.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (változás %-ban) | KP 2005. január | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |
| COM 2004. október | 4,0 | 3,6 | 3,8 | n.a. |
| KP 2004. május | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2005. január (2) | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| COM 2004. október | 3,9 | 3,4 | 3,0 | n.a. |
| KP 2004 (2). május | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 |
| COM 2004. október | – 2,3 | – 2,2 | – 1,9 | n.a. |
| KP 2004. május | – 1,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| COM 2004. október | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. |
| KP 2004. május | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2005. január | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |
| COM 2004. október | 30,9 | 30,8 | 30,6 | n.a. |
| KP 2004. május | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM). |

2004

2005

2006

2007

Reál GDP

(változás %-ban)

KP 2005. január

4,0

3,8

3,9

4,0

COM 2004. október

4,0

3,6

3,8

n.a.

KP 2004. május

3,6

3,7

3,8

3,9

HICP-infláció

(%)

KP 2005. január (2)

3,6

3,0

2,7

2,6

COM 2004. október

3,9

3,4

3,0

n.a.

KP 2004 (2). május

3,3

3,0

2,7

2,6

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

COM 2004. október

– 2,3

– 2,2

– 1,9

n.a.

KP 2004. május

– 1,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

COM 2004. október

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

KP 2004. május

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2005. január

30,2

30,7

30,9

29,7

COM 2004. október

30,9

30,8

30,6

n.a.

KP 2004. május

29,1

29,5

29,4

28,4

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM).

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  CPI-infláció a konvergenciaprogramhoz.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM).

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/19

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramjáról, 2003/04 – 2009/10

(2005/C 177/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

| (1) | 2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2003/04 – 2009/10 időszakot fogja át. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A teljes bevételre és kiadásra vonatkozó adatok, ugyan ESA95 összetevőkön alapulnak, különböző összesítő módszereket használnak a harmonizált intézkedéshez; a mérleget ezek nem érintik. (2) Az aktualizálás továbbra is éves jövedelmi forrásként, nem pedig eszközértékesítésként kezeli az UMTS spektrum értékesítéséből származó bevételeket. Ennek megfelelően felkérik az Egyesült Királyságot, hogy teljes mértékben feleljen meg az adatkövetelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta az Egyesült Királyság aktualizált konvergenciaprogramját, amely a 2003/04 – 2009/10 időszakot fogja át. A program részben megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A teljes bevételre és kiadásra vonatkozó adatok, ugyan ESA95 összetevőkön alapulnak, különböző összesítő módszereket használnak a harmonizált intézkedéshez; a mérleget ezek nem érintik. (2) Az aktualizálás továbbra is éves jövedelmi forrásként, nem pedig eszközértékesítésként kezeli az UMTS spektrum értékesítéséből származó bevételeket. Ennek megfelelően felkérik az Egyesült Királyságot, hogy teljes mértékben feleljen meg az adatkövetelményeknek.

| (2) | A program két különböző makrogazdasági és költségvetési előrejelzési forgatókönyvet tartalmaz: a központi makrogazdasági forgatókönyvet, és az alacsonyabb növekedéssel számoló forgatókönyvet, amely a központi előrejelzésnél negyed százalékponttal alacsonyabb növekedési trendfeltételezésen alapul; az utóbbi az államháztartási előrejelzések alapja. Az alacsonyabb növekedési forgatókönyvet emiatt a költségvetési előrejelzések értékeléséhez használt referenciának tekintik, és nagyjából valószínű feltételezéseket tartalmaz. A forgatókönyv 2005-ben 3 %-os reál GDP-növekedéssel számol, amely csak kis mértékben alacsonyabb a 2004. évi 3

  %-os növekedésnél, mielőtt 2007–08-ra 2

  %-ra csökkenne. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a 2005-ös GDP-növekedés az előrejelzésekhez képest lassabb lehet. Mindazonáltal középtávon az államháztartási előrejelzések alapjául szolgáló növekedésitrend-feltételezések óvatos becslésnek bizonyulhatnak. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Az Egyesült Királyság fiskális politikájának kerete a hazai fiskális politikát a közszektor számára meghatározó két szabályra épül: az ún. „aranyszabály” csak a nettó beruházások és nem a folyó kiadások finanszírozását szolgáló kormány általi hitelfelvételt célozza a gazdasági ciklus folyamán; a „fenntartható beruházás szabály” azt célozza, hogy a ciklus alatt a közösségi szektor nettó adóssága „stabil és megfontolt szinten”, a GDP 40 %-a alatt maradjon. E kereteken belül az aktualizált program előrevetíti a 2003–2004. pénzügyi év becsült 3,2 %-os GDP arányos hiányának a 2004–2005. évben a 3 %-os referenciaérték alá történő csökkentését (amely pénzügyi év az Egyesült Királyság állami pénzügyeinek a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti értékelésének referencia időszaka). Ezekután az aktualizálás a hiány középtávon történő további fokozatos csökkenését vetíti előre, 2008–2009-ben 1,7 %-os szintre. A kiadási hányad továbbra is a kormány politikai prioritásaival összhangban nő, de a bevételi hányad várható növekedése, amennyiben az megvalósul, a költségvetési egyensúly általános javulásához vezetne. Az összkiadásokon belül jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amelynek célja a nettó állami beruházásoknak a 2004–2005. évi GDP 1,9 %-os szintjéről 2007–2008-ban 2,4 %-ra történő emelése. A 2003. évi aktualizáláshoz képest mind az idei, mind a következő pénzügyi évre előrevetített hiányt felfelé korrigálták; 2005–2006-ot követően ugyanakkor az aktualizálás középtávú előrejelzései az állami pénzügyeknek az előző aktualizáláshoz képest valamivel gyorsabb konszolidációját tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság fiskális politikájának kerete a hazai fiskális politikát a közszektor számára meghatározó két szabályra épül: az ún. „aranyszabály” csak a nettó beruházások és nem a folyó kiadások finanszírozását szolgáló kormány általi hitelfelvételt célozza a gazdasági ciklus folyamán; a „fenntartható beruházás szabály” azt célozza, hogy a ciklus alatt a közösségi szektor nettó adóssága „stabil és megfontolt szinten”, a GDP 40 %-a alatt maradjon. E kereteken belül az aktualizált program előrevetíti a 2003–2004. pénzügyi év becsült 3,2 %-os GDP arányos hiányának a 2004–2005. évben a 3 %-os referenciaérték alá történő csökkentését (amely pénzügyi év az Egyesült Királyság állami pénzügyeinek a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti értékelésének referencia időszaka). Ezekután az aktualizálás a hiány középtávon történő további fokozatos csökkenését vetíti előre, 2008–2009-ben 1,7 %-os szintre. A kiadási hányad továbbra is a kormány politikai prioritásaival összhangban nő, de a bevételi hányad várható növekedése, amennyiben az megvalósul, a költségvetési egyensúly általános javulásához vezetne. Az összkiadásokon belül jelentős állami beruházási programot hajtanak végre, amelynek célja a nettó állami beruházásoknak a 2004–2005. évi GDP 1,9 %-os szintjéről 2007–2008-ban 2,4 %-ra történő emelése. A 2003. évi aktualizáláshoz képest mind az idei, mind a következő pénzügyi évre előrevetített hiányt felfelé korrigálták; 2005–2006-ot követően ugyanakkor az aktualizálás középtávú előrejelzései az állami pénzügyeknek az előző aktualizáláshoz képest valamivel gyorsabb konszolidációját tartalmazza.

| (4) | Világosan látható annak kockázata, hogy a költségvetési eredmény a programban előrejelzetthez képest rövidtávon rosszabbul alakulhat. Mind rövid-, mind középtávon a kockázatok olyan mértékben vannak jelen, amilyen mértékben folytatódik a vállalati adó növekedése. Különösen a kiadások lassúbb előrejelzett növekedésének 2006–2007-től kezdődő időszakára a minisztériumoknak alkalmazkodni kell a szigorúbb költségvetéshez és így elképzelhető az összegyűlt elköltetlen egyenlegek felhasználása. Mindazonáltal 2006–2007-től a negatív kockázatokat ellensúlyozzák a viszonylag óvatos makrogazdasági előrejelzések. |
| --- | --- |

(4)

Világosan látható annak kockázata, hogy a költségvetési eredmény a programban előrejelzetthez képest rövidtávon rosszabbul alakulhat. Mind rövid-, mind középtávon a kockázatok olyan mértékben vannak jelen, amilyen mértékben folytatódik a vállalati adó növekedése. Különösen a kiadások lassúbb előrejelzett növekedésének 2006–2007-től kezdődő időszakára a minisztériumoknak alkalmazkodni kell a szigorúbb költségvetéshez és így elképzelhető az összegyűlt elköltetlen egyenlegek felhasználása. Mindazonáltal 2006–2007-től a negatív kockázatokat ellensúlyozzák a viszonylag óvatos makrogazdasági előrejelzések.

| (5) | E kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra, hogy történelmi makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP 3 %-ában megadott hiány-küszöbértéket a programidőszak egésze alatt. Azonban figyelembe véve az Egyesült Királyság az utóbbi évekre jellemző egyre kevésbé ingatag gazdaságát és az állami pénzügyek előrejelzések alapját képező növekedési feltételezések óvatos megközelítését, a kockázat kisebbnek tűnik a következő években. Nem elégséges annak biztosítása, hogy 2009–10-ig megvalósuljon a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célja, az egyensúlyközeli költségvetési helyzet. Ugyanakkor azonban meg kell jegyezni, hogy az adóssághányad viszonylag alacsony, az előrejelzett egyenlegekre pedig hatást gyakorol a fent említett jelentős állami beruházási program végrehajtása. |
| --- | --- |

(5)

E kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra, hogy történelmi makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP 3 %-ában megadott hiány-küszöbértéket a programidőszak egésze alatt. Azonban figyelembe véve az Egyesült Királyság az utóbbi évekre jellemző egyre kevésbé ingatag gazdaságát és az állami pénzügyek előrejelzések alapját képező növekedési feltételezések óvatos megközelítését, a kockázat kisebbnek tűnik a következő években. Nem elégséges annak biztosítása, hogy 2009–10-ig megvalósuljon a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célja, az egyensúlyközeli költségvetési helyzet. Ugyanakkor azonban meg kell jegyezni, hogy az adóssághányad viszonylag alacsony, az előrejelzett egyenlegekre pedig hatást gyakorol a fent említett jelentős állami beruházási program végrehajtása.

| (6) | A bruttó adóssághányad a becslések szerint 2003–2004-ben a GDP 39,5 %-a volt, ami jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt van. A program előrevetíti az adóssághányad visszafogott, két százalékpont alatti növekedését a 2009–2010-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(6)

A bruttó adóssághányad a becslések szerint 2003–2004-ben a GDP 39,5 %-a volt, ami jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt van. A program előrevetíti az adóssághányad visszafogott, két százalékpont alatti növekedését a 2009–2010-ig terjedő időszakra.

| (7) | Úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság viszonylag kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési terhek ellenére. A viszonylag alacsony adósság/GDP hányad és az Egyesült Királyság hatóságai által az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának a jelenlegi politikákban való hangsúlyozása, e tekintetben pozitív tényezőknek tekintendők. A népességöregedéssel kapcsolatos magas kiadások nem hagyhatók figyelmen kívül, mivel fennáll a lehetősége annak, hogy a magánnyugdíjak biztosítására nem állnak rendelkezésre elégséges források, ami hatással lehet az Egyesült Királyság állami pénzügyeire, a hatóságok 2005 áprilisától kezdődően bevezetik az ún. Nyugdíjbiztosítási Alapot, amelynek célja azon magánnyugdíj-rendszerek tagjainak védelme, arra az esetre, ha a szponzoráló cég fizetésképtelenné válik, és a rendszer eszközei nem elegendőek a passzívái kielégítésére. Ezek az intézkedések üdvözlendőek, bár ezek hatékonyságát még nem ellenőrizték. Az Egyesült Királyság viszonylag alacsony adókulcsa megkönnyítheti minden olyan egyensúlytalanság rendezését, amely hosszú távon felmerülhet. |
| --- | --- |

(7)

Úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság viszonylag kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési terhek ellenére. A viszonylag alacsony adósság/GDP hányad és az Egyesült Királyság hatóságai által az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának a jelenlegi politikákban való hangsúlyozása, e tekintetben pozitív tényezőknek tekintendők. A népességöregedéssel kapcsolatos magas kiadások nem hagyhatók figyelmen kívül, mivel fennáll a lehetősége annak, hogy a magánnyugdíjak biztosítására nem állnak rendelkezésre elégséges források, ami hatással lehet az Egyesült Királyság állami pénzügyeire, a hatóságok 2005 áprilisától kezdődően bevezetik az ún. Nyugdíjbiztosítási Alapot, amelynek célja azon magánnyugdíj-rendszerek tagjainak védelme, arra az esetre, ha a szponzoráló cég fizetésképtelenné válik, és a rendszer eszközei nem elegendőek a passzívái kielégítésére. Ezek az intézkedések üdvözlendőek, bár ezek hatékonyságát még nem ellenőrizték. Az Egyesült Királyság viszonylag alacsony adókulcsa megkönnyítheti minden olyan egyensúlytalanság rendezését, amely hosszú távon felmerülhet.

| (8) | A programban bemutatott gazdaságpolitikák részben megfelelnek az Egyesült Királyságnak címzett, az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2004. évi aktualizálásának az állami pénzügyek területére vonatkozó országspecifikus ajánlásainak, amelyek szerint az Egyesült Királyságnak „javítania kell a ciklikusan kiigazított pozícióján összhangban a középtávú egyensúlyközeli vagy többletet felmutató költségvetési pozícióval.” Fennáll annak eyértelmű kockázata, hogy rövid távon a költségvetési eredmény rosszabb lehet a programban előirányzottnál. Továbbá, a 2005–2006-ra tervezett enyhe expanzív irány és a középtávú költségvetési irányvonal nem áll teljesen összhangban az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. |
| --- | --- |

(8)

A programban bemutatott gazdaságpolitikák részben megfelelnek az Egyesült Királyságnak címzett, az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások 2004. évi aktualizálásának az állami pénzügyek területére vonatkozó országspecifikus ajánlásainak, amelyek szerint az Egyesült Királyságnak „javítania kell a ciklikusan kiigazított pozícióján összhangban a középtávú egyensúlyközeli vagy többletet felmutató költségvetési pozícióval.” Fennáll annak eyértelmű kockázata, hogy rövid távon a költségvetési eredmény rosszabb lehet a programban előirányzottnál. Továbbá, a 2005–2006-ra tervezett enyhe expanzív irány és a középtávú költségvetési irányvonal nem áll teljesen összhangban az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival.

A fenti értékelés tekintetében a Tanács azt az álláspontot képviseli, hogy az Egyesült Királyság számára helyénvaló lenne, hogy

| i. | összhangban a tervekkel biztosítsa a GDP 3 %-a alatti hiányt, és |
| --- | --- |

i.

összhangban a tervekkel biztosítsa a GDP 3 %-a alatti hiányt, és

| ii. | javítsa a ciklikusan kiigazított költségvetési pozíciót az egyensúlyhoz közeli vagy többletet felmutató költségvetési helyzet középtávon történő elérése illetve fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

ii.

javítsa a ciklikusan kiigazított költségvetési pozíciót az egyensúlyhoz közeli vagy többletet felmutató költségvetési helyzet középtávon történő elérése illetve fenntartása érdekében.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| 1. | Fő (headline) makrogazdasági előrejelzések |
| --- | --- |

1.

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP – fő (headline) előrejelzés

(változás %-ban)

KP 2004/12

3Formula

3–3Formula

2Formula–3

2Formula–2Formula

nincs adat

COM

3,3

2,8

2,8

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

3–3Formula

3–3Formula

2Formula–3

nincs adat

nincs adat

HICP infláció

(%)

KP 2004/12

1Formula

1Formula

2

2

nincs adat

COM

1,4

1,9

2,0

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

1Formula

2

2

nincs adat

nincs adat

| 2. | Az állami pénzügyek alapjául szolgáló makrogazdasági előrejelzés |
| --- | --- |

2.

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

Reál GDP – állami pénzügyek (4)

(változás %-ban)

KP 2004/12

3Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

COM (5)

3,3

2,8

2,8

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

3Formula

2Formula

2Formula

2Formula

2Formula

HICP infláció

(%)

KP 2004/12

1Formula

1Formula

2

2

2

COM (5)

1,4

1,9

2,0

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

1Formula

2

2

2

2

Költségvetési egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2004/12

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

COM (5)

– 2,8

– 2,6

– 2,4

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

– 2,7

– 2,5

– 2,2

– 2,1

– 1,9

Elsődleges egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

KP 2004/12

– 0,9

– 0,7

– 0,2

– 0,1

nincs adat

COM (5)

– 0,9

– 0,6

– 0,4

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

– 0,5

– 0,4

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Ciklikusan kiigazított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2004/12 (3)

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

COM (5)

– 2,7

– 2,4

– 2,1

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12 (3)

– 2,4

– 2,4

– 2,2

– 2,0

– 1,8

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2004/12

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

COM (5)

40,4

40,9

41,2

nincs adat

nincs adat

KP 2003/12

40,2

40,8

41,1

41,4

41,5

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az Egyesült Királyság hatóságai hasznos magyarázatot nyújtottak az adatokról a Bizottsággal folytatott technikai jellegű vita során. Ha ezeket a műszaki jellegű adatokat megemlítették volna az aktualizálásban, a programot lényegében megfelelőnek tartották volna a „stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatszolgáltatási követelményeinek.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  A hatóságok államháztartásra vonatkozó előrejelzéseinek alapjául szolgáló GDP előrejelzése; hatóságok központi előrejelzéseinél negyed százalékponttal alacsonyabb becsült növekedési trend alapján.

(5)  A Bizottság adatai naptári év alapján (például a 2004. naptári év a 2004–2005-ös pénzügyi évre vonatkozik).

(6)  Az Egyesült Királyság hatóságai a költségvetési egyenleg előrejelzésekor figyelembe veszik az UMTS licenciák 2000. évi értékesítéséből származó kb. 1,0 milliárd fontnyi bevételt. Ennek megfelelően az előrejelzések EDP bázisra hozatala érdekében évente 0,1 százalékpontot le kell vonni az egyenlegből (pl. deficit növelés). A táblázatban bemutatott valamennyi adat a Bizottság szolgálatai által az aktualizálás adatai alapján elvégzett kiigazítás utáni adat.

(7)  Az Egyesült Királyság hatóságai az elsődleges egyenlegeket inkább a nettó kamat kizárásával határozzák meg a Bizottsággal ellentétben, amely csak kamatkifizetéseket határoz meg. A bemutatott számadatokat a program aktualizálásának 4.4 táblázatában bemutatott adatok alapján a Bizottság szolgálatai újraszámolták.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások

---

Bizottság

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/22

---

Euró átváltási árfolyamok (1)

2005. július 18.

(2005/C 177/08)

1 euró=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2054 |
| JPY | Japán yen | 135,29 |
| DKK | Dán korona | 7,4604 |
| GBP | Angol font | 0,68995 |
| SEK | Svéd korona | 9,373 |
| CHF | Svájci frank | 1,5601 |
| ISK | Izlandi korona | 78,65 |
| NOK | Norvég korona | 7,9515 |
| BGN | Bulgár leva | 1,956 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5738 |
| CZK | Cseh korona | 30,158 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 246,48 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6961 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1141 |
| RON | Román lej | 3,5605 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,48 |
| SKK | Szlovák korona | 38,989 |
| TRY | Török líra | 1,6089 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6108 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,469 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 9,3736 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7904 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0354 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 247,29 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 8,0343 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,9765 |
| HRK | Horvát kuna | 7,303 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 818,95 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5805 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,99 |
| RUB | Orosz rubel | 34,577 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,398 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2054

JPY

Japán yen

135,29

DKK

Dán korona

7,4604

GBP

Angol font

0,68995

SEK

Svéd korona

9,373

CHF

Svájci frank

1,5601

ISK

Izlandi korona

78,65

NOK

Norvég korona

7,9515

BGN

Bulgár leva

1,956

CYP

Ciprusi font

0,5738

CZK

Cseh korona

30,158

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

246,48

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6961

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

4,1141

RON

Román lej

3,5605

SIT

Szlovén tolar

239,48

SKK

Szlovák korona

38,989

TRY

Török líra

1,6089

AUD

Ausztrál dollár

1,6108

CAD

Kanadai dollár

1,469

HKD

Hong Kong-i dollár

9,3736

NZD

Új-zélandi dollár

1,7904

SGD

Szingapúri dollár

2,0354

KRW

Dél-Koreai won

1 247,29

ZAR

Dél-Afrikai rand

8,0343

CNY

Kínai renminbi

9,9765

HRK

Horvát kuna

7,303

IDR

Indonéz rúpia

11 818,95

MYR

Maláj ringgit

4,5805

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,99

RUB

Orosz rubel

34,577

THB

Thaiföldi baht

50,398

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/23

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2005/C 177/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

A határozat elfogadásának időpontja:

Tagállam:: Olaszország (Toszkána)

Támogatás száma: N 7/2004

Megnevezése: Intézkedések a halászat javára

Célkitűzés: Támogatás a halászati és akvakultúra-ágazatnak.

Jogalap: Legge regionale del 23 dicembre 2003

Költségvetés: 4,39 millió euró

Időtartam: 3 év

A támogatás formája és intenzitása: A 2792/1999 rendelet által előírt mértékek.

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Az elfogadás dátuma:

Tagállam: Görögország

Támogatás száma: N 105/2004

Cím: Módosítások a TANEO kockázati tőkelaphoz

Célkitűzés: Az alapok alapja, melynek célja a magánszféra befektetőibe, új kockázati tőkealapokba történő befektetés, amelyek a maguk részéről az új gazdaság kis- és középvállalkozásaiba fektetnek be, lehetőleg a vállalkozások megalakulásakor, vagy működődésének korai szakaszában

Jogi alap: Ν.2843/2000 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 219) περί εκσυγχρονισμού των χρηματιστηριακών συναλλαγών, εισαγωγή εταιριών επενδύσεων στην ποντοπόρο ναυτιλία στο Χρηματιστήριο Αξιών Αθηνών και άλλων

ΑΡΘΡΟ 28 (όπως τροποποιήθηκε από το άρθρο 8 του Ν.2992/2002 (ΦΕΚ, τεύχος Α' αρ. 54) περί ενίσχυσης της κεφαλαιαγοράς, ανάπτυξης της επιχειρηματικότητας και άλλων διατάξεων)

Költségvetés: 45 millió euró

Időtartam: 2016-ig

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

A határozat elfogadásának napja:

Tagállam: Olaszország

Támogatás száma: N 180/2004

Cím: K+F beruházási támogatás egyes ágazatoknak (meta-distretti) Regione Lombardiában

Célkitűzés: A program módosítja az eredeti N 311/2003 támogatási programot és kiterjeszti annak alkalmazási körét (1) új iparágazat (információs és kommunikációs technológia, IKT) bevonásával, illetve (2) – az eredetileg KKV-kra korlátozott – kedvezményezettek nagyobb számának bevonásával, amely ma már kiterjed a KKV-k nyilvános/zártkörű konzorciumaira, a nagyvállalatokra, az egyetemekre, az EU kutatási intézményeire és a nemzeti alapokra is

Jogalap: Legge regionale del 24.03.2003 n. 3 art. 2, comma 5 „Modifiche a leggi regionali in material di organizzazione, sviluppo economico, territorio e seervizi alla persona”

Költségvetés: A program teljes költségvetése valószínűleg 90 – 110 millió euró lesz.

Támogatási intenzitás vagy összeg: Alapkutatásra: max. 100 %; ipari kutatásra: max. 50 %; piac közeli fejlesztésre: max. 25 %; ipari kutatás előkészítésére vonatkozó tanulmányok költségeire: max. 75 %, piac közeli fejlesztések tevékenységeinek előkészítésére vonatkozó tanulmányokra: max. 50 %.

A támogatási intenzitás megnövelhető: max. 10 százalékponttal, ha a támogatás KKV-knak nyújtandó; max. 5 százalékponttal, ha a támogatás a 87. cikk (3) bekezdés (c) pontja szerinti támogatott területek vállalkozásainak nyújtandó; max. 25 százalékponttal, ha a projekt tényleges határokon átnyúló együttműködést is magába foglal, és ha az eredményeit széles körben terjesztik; max. 15 százalékponttal, ha a kutatási projekt összhangban van a Közösség aktuális K+F keretprogramja részeként vállalt egyedi projekt vagy program célkitűzéseivel; max. 10 százalékponttal abban az esetben, ha a projekt ténylegesen határokon átnyúló, független partnerek közötti együttműködést, és a K+F keretprogram 5.10.4. pontját tükröző együttműködési projekteket foglal magába.

Az emeléssel együtt összesen nem haladhatja meg a 75 %-ot az ipari kutatás esetében, illetve az 50 %-ot piac közeli fejlesztés esetében

Időtartam: A program maximális időtartama 10 év.

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Határozathozatal időpontja:

Tagállam: Hollandia

Ügyszám: N 222/2004

Megnevezés: Egyedülálló lehetőség program és demonstrációs projektek

Cél: Az energiaváltozási kísérletek és az innovatív energiademonstrációs projektek ösztönzése

Jogalap: Kaderwet EZ-subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Költségvetés: 225 millió euró

Intenzitás vagy összeg: Legfeljebb 50 %

Időtartam: a demonstrációs projektekre 10 év, az energiaváltozási kísérletekre 5 év

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3870 – Carlyle/Otor)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 177/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. július 11-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Carlyle csoport („Carlyle,” Amerika Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl, Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (együtt a „Carlyle” Alapok) és Otor Finance („Otor”, Franciaország) vállalat(ok) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek teljes irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az „Otor” felett kötvényeknek részvényekké történő konvertálása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. július 11-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Carlyle csoport („Carlyle,” Amerika Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Carlyle Luxembourg Holding 1 Sarl, Carlyle Luxembourg Holding 2 Sarl (együtt a „Carlyle” Alapok) és Otor Finance („Otor”, Franciaország) vállalat(ok) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek teljes irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az „Otor” felett kötvényeknek részvényekké történő konvertálása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Carlyle Alapok: befektetési alapok; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Carlyle Alapok: befektetési alapok;

| — | Carlyle: befektetési csoport; |
| --- | --- |

—

Carlyle: befektetési csoport;

| — | Otor: hullámpapír és csomagoló karton. |
| --- | --- |

—

Otor: hullámpapír és csomagoló karton.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3870 – Carlyle/Otor a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3870 – Carlyle/Otor a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.05., 32. o.

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/26

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2005/C 177/11)

(EGT vonatkozású szöveg)

Határozathozatal időpontja:

Tagállam: Németország

Támogatás száma: N 3/04

Megnevezés: „WING” R&D program

Cél: R&D projektek támogatása az új anyagok területén

Jogalap: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Költségvetés: évi 85 millió euró

Intenzitás vagy összeg:

| | alapkutatásra: max. 100 %; |
| --- | --- |

alapkutatásra: max. 100 %;

| | ipari kutatásra: max. 50 %; |
| --- | --- |

ipari kutatásra: max. 50 %;

| | versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre: max. 25 %; |
| --- | --- |

versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre: max. 25 %;

| | plusz 10 %-pont kis- és középvállalkozásoknak; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont kis- és középvállalkozásoknak;

| | plusz 10 %-pont regionális pótlék; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont regionális pótlék;

| | plusz 10 %-pont az 5.10.4. a), b) vagy c) pontnak megfelelően – R&D-keret; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont az 5.10.4. a), b) vagy c) pontnak megfelelően – R&D-keret;

| | összesen a pótlékokkal együtt nem haladja meg ipari kutatásra a 75 %-ot és versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre az 50 %-ot |
| --- | --- |

összesen a pótlékokkal együtt nem haladja meg ipari kutatásra a 75 %-ot és versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre az 50 %-ot

Időtartam: 2008.12.31-ig

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Elfogadás kelte:

Tagállam: Németország

Támogatás száma: N 32/04

Címsor: „Segítségnyújtás megújítható energiák használatához” támogatási program

Célkitűzés: Hatékonyabb energiatermelés és –felhasználás, valamint energiatakarékosság, éghajlat-védelem

Jogalap: Richtlinie des BMU zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien i.V.m. Haushaltsgesetz des Bundes

Költségvetés: legfeljebb évi 40 millió euró a vállalatok számára

A támogatás intenzitása vagy összege: A támogatható költségek 40 %-áig

Időtartam: 2006.12.31-ig

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Elfogadás napja:

Tagállam: Hollandia

Ügy száma: N 101/2004

Cím: EOS energiakutatás

Célkitűzés: Az energiakutatás terén nemzeti és nemzetközi kutatási és fejlesztési projektek támogatása.

Jogalap: Kaderwet EZ subsidies (Staatsblad 1997, 638)

Költségvetés: 106 millió euró

Intenzitás vagy összeg: 50 %-tól 100 %-ig

Időtartam: 10 év

Egyéb információ: Éves beszámoló

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Elfogadás napja:

Tagállam: Németország (Berlin)

Támogatás száma: N 574/03

Cím: „ProFit” kutatási és fejlesztési program

Célkitűzés: Berlinben megvalósított K+F támogatása és következésképpen a gazdaságában történő strukturális változás támogatása

Jogalap: §§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin i.V.m. Programmrichtlinien

Költségvetés: évi 10 millió €

Intenzitás vagy összeg:

| | alapkutatásra: max. 100 %; |
| --- | --- |

alapkutatásra: max. 100 %;

| | ipari kutatásra: max. 50 %; |
| --- | --- |

ipari kutatásra: max. 50 %;

| | piac közeli fejlesztésre: max. 25 %; |
| --- | --- |

piac közeli fejlesztésre: max. 25 %;

| | plusz további 10 százalékpont a KKV-k esetében; |
| --- | --- |

plusz további 10 százalékpont a KKV-k esetében;

| | plusz további 5 százalékpont regionális pótlék; |
| --- | --- |

plusz további 5 százalékpont regionális pótlék;

| | plusz további 10 százalékpont a K+F keretprogram 5.10.4. b) pontja alapján; |
| --- | --- |

plusz további 10 százalékpont a K+F keretprogram 5.10.4. b) pontja alapján;

| | a pótlékokat is beleértve, az ipari kutatás esetében a 75 %-ot, illetve a piac közeli fejlesztés esetében az 50 %-ot összesen nem haladhatja meg |
| --- | --- |

a pótlékokat is beleértve, az ipari kutatás esetében a 75 %-ot, illetve a piac közeli fejlesztés esetében az 50 %-ot összesen nem haladhatja meg

Időtartam: 2006.12.31-ig

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Határozathozatal időpontja:

Tagállam:: Németország

Támogatás száma: N 602/03

Megnevezés: „Microsystems” R&D program

Cél: R&D projektek támogatása a Microsystems területén

Jogalap: Haushaltsgesetz, Einzelplan 30, Kapitel 3006

Költségvetés: évi 53–60 millió euró

Intenzitás vagy összeg:

| | alapkutatásra: max. 100 %; |
| --- | --- |

alapkutatásra: max. 100 %;

| | ipari kutatásra: max. 50 %; |
| --- | --- |

ipari kutatásra: max. 50 %;

| | versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre: max. 25 %; |
| --- | --- |

versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre: max. 25 %;

| | plusz 10 %-pont kis- és középvállalkozásoknak; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont kis- és középvállalkozásoknak;

| | plusz 10 %-pont regionális pótlék; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont regionális pótlék;

| | plusz 15 %-pont az 5.10.3 pont első albekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

plusz 15 %-pont az 5.10.3 pont első albekezdésének megfelelően;

| | plusz 10 %-pont az 5.10.4. a), b) vagy c) pontnak megfelelően – R&D-keret; |
| --- | --- |

plusz 10 %-pont az 5.10.4. a), b) vagy c) pontnak megfelelően – R&D-keret;

| | összesen a pótlékokkal együtt nem haladja meg ipari kutatásra a 75 %-ot és versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre az 50 %-ot |
| --- | --- |

összesen a pótlékokkal együtt nem haladja meg ipari kutatásra a 75 %-ot és versenyhelyzet előtti fejlesztési tevékenységre az 50 %-ot

Időtartam: 2009.12.31-ig

A bizalmas adatokat nem tartalmazó határozat szövege a hiteles nyelven (nyelveken) a következő címen érhető el:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/28

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 177/12)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6 pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP

2081/92/EGK TANÁCSI RENDELET

„ANTEQUERA”

No EK: ES/00327/26.11.2003

OEM (X) OFJ ( )

Ez az összefoglaló tájékoztatás céljából készült. Részletes információért az érdekeltek és különösen az érintett OEM vagy OFJ termelői- a nemzeti termékszabályzat teljes változatát a nemzeti hatóságoknál vagy szervezeteknél, vagy az Európai Bizottság illetékes szolgálatainál (1) tanulmányozhatják.

1.   A tagállam illetékes hatósága:

| Név: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España. |
| --- | --- |
| Cím: | Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 – MADRID |
| Telefon: | 34. 91.347.53 94 |
| Fax | 34. 91. 347 54 10 |

Név:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España.

Cím:

Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 – MADRID

Telefon:

34. 91.347.53 94

Fax

34. 91. 347 54 10

2.   Kérelmező csoport:

| 2.1 | Név: |
| --- | --- |

2.1

Név:

OLEICOLA HOJIBLANCA DE MALAGA, S.C.A. DE 2ο GRADO.

| 2.2 | Cím: |
| --- | --- |

2.2

Cím:

| Carretera de Córdoba, s/n |
| --- |
| E-29200 Antequera (Málaga) ESPAÑA |
| Aptdo. Correos nο 172 |

Carretera de Córdoba, s/n

E-29200 Antequera (Málaga) ESPAÑA

Aptdo. Correos nο 172

Telefon:

34.52.84.14.51

Fax:

34. 52. 84.03.59

| 2.3 | Összetétel: |
| --- | --- |

2.3

Összetétel:

Termelők/Feldolgozók (x) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

Extraszűz olívaolaj – 1.5. osztály – Zsiradékok.

4.   A termékszabályzat leírása:

(a 4. cikk (2) bekezdése feltételeinek összefoglalása)

4.1   Név: „Antequera”

4.2   Leírás: A következő olívafajták gyümölcséből (Olea europea, L.) nyert extraszűz olivaolaj: Hojiblanca, Picual vagy Marteño, Arbequina, Lechín de Sevilla vagy Zorzaleño, Gordal de Archidona, Picudo, Verdial de Vélez-Málaga és Verdial de Huévar. A Hojiblanca a fő olívafajta.

A magas tokoferoltartalomnak köszönhetően – ami a Hojiblanca fajta sajátossága – viszonylag stabil olajok. Ez a magyarázata az Antequera olajok magas E-vitamin-tartalmának.

Étrend tekintetében rendkívül kiegyensúlyozott zsírsavösszetétel jellemző rájuk. Ez éppúgy köszönhető a Hojiblanca fajtának, mint a földrajzi környezetnek. Magas olajsav-, közepes szintű linolénsav-tartalommal rendelkeznek, telített/telítetlen zsírsavarányuk magas.

Az Antequera olajok szappanosítási jellemzői kapcsán hangsúlyozandó a magas metilsztirol-szint, amely meghaladja a 100 g-kénti 30 mg-ot.

Érzékszervi szempontból a szájban könnyű olajoknak minősülnek. Zöldolívaízű gyümölcsös aromák egész sora, valamint egyéb érett gyümölcsök, mandula, banán és zöldtakarmány íze jellemző rájuk. Az ízek intenzitása közepesen erős vagy erős. Ezen kívül a keserű és a csípős íz a gyengétől a közepes intenzitásig jellemző, ami tökéletes harmóniát alkot az enyhén édes ízekkel.

Színük a betakarítás ideje és a régióbeli földrajzi elhelyezkedés szerint az aranysárga és a zöldessárga között változik.

Az eredetmegjelölés oltalma alatt álló olajak feltétlenül az extraszűz kategóriába, érzékszervi, illetve fizikai-kémiai jellemzőik alapján pedig a következő fajták egyikébe tartoznak:

„Erős ízű” típus: a legerősebb érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik.

„Lágy ízű” típus: kevésbé erős érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik.

A két típusnak a következő elemzési követelményeknek kell megfelelnie (a legmagasabb elfogadható értékek megjelölésével):

4.3   Földrajzi terület: A termőövezet az Antequerai medence természetes övezetéhez tarozik az andalúziai Betikai-hegység medencéinek nyugati szélén. Északon Córdoba és Sevilla, keleten Sevilla és Cadiz, nyugaton pedig Granada megyével határos. Déli határát a Betikai-hegység hegyvonulata alkotja, ami elválasztja a Málaga- és a Hoyas-hegytől, a Guadalhorce-völgytől, valamint a Serranía de Ronda régiójától, amelyek mind Málaga megyében találhatók.

Az övezet a következő Málaga megyei településeken elhelyezkedő területekből áll: Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cañete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco és Villanueva de Tapia, valamint a Córdoba megyei Palenciana település.

Az előállítás és a csomagolás övezete a termőövezettel azonos.

4.4   Eredetigazolás: Az olívabogyók az eredetmegjelölésben feltüntetett, engedélyezett olivafajtákról származnak. Az olaj a termőövezetben található, az eredetmegjelölési jegyzékben szereplő présekből ered. Hasonlóképpen, az olaj a jegyzékbe felvett, az optimális állapotot biztosító, megfelelő berendezésekkel felszerelt présekben és csomagoló vállalkozásoknál kerül raktározásra. A szabályozó tanács felügyeleti tervet készít, amely az olajak végső tanúsításáig tart. A szabályozó tanács által kiadott, számozott ellenőrző címke garantálja, hogy az eredetmegjelölést viselő olajak megfeleljenek a termékleírásban előírt követelményeknek.

4.5   Az előállítás módja: Az ültetés sorokba rendezve, leginkább 8x8m és 12 × 12m méretű, négyzet alakú táblában történik, mivel az oltványok száma fánként rendszerint három, esetenként azonban egy vagy akár négy is lehet. Az olajfák többségét nem öntözik. A művelés módja az övezetben megfelel a hagyományos művelésnek, és tiszteletben tartja a környezet védelmét. Az egészséges és érett gyümölcsök betakarítása közvetlenül a fákról, hagyományos módon történik: leveréssel, és gépi vagy vegyes (kézi és gépi) rengetéssel. A gyümölcsök szállítása az olajprésbe mindig ömlesztve, utánfutóval vagy konténerben történik. A préselés legkésőbb a betakarítás után 48 órával, bejegyzett olajprésekben történik. Az olajbogyó folyamatos őrlése nyomóprés segítségével, az élelmiszeriparban engedélyezett mozdulatlan eszközzel történik. A massza puhítási hőmérsékletét ellenőrzik annak érdekében, hogy semmikor ne haladja meg a 36 °C-os pontot. Az engedélyezett étkezési talkum az egyetlen engedélyezett, és legfeljebb 2,5 %-os arányban megtalálható adalékanyag. A fázisok elválasztása főleg centrifugálással megy végbe. A masszából a második centrifugálással nyert olaj (kétszer préselt olaj) nem tanúsítható az „Antequera” eredetmegnevezéssel. Sem a szűrőbe (vízszintes centrifugába), sem a függőleges centrifugába adagolt víz hőmérséklete nem haladhatja meg a 35 °C Az extraszűz olivaolaj pincében, rozsdamentes vagy élelmiszer tárolására alkalmas acélból készült tartályokban vagy élelmiszer tárolására alkalmas présekben kerül raktározásra. A pincében elhelyezett és tökéletesen záró tartályoknak rendelkezniük kell a megfelelő tisztítás lehetőségének, illetve a rendszeres alagcsövezés és a mintavétel biztosításának eszközeivel. Az olaj megfelelő tárolása érdekében a pincében erre alkalmas megfelelő hőmérsékletet kell biztosítani. Az oltalom alatt álló olajakat a nyomonkövethetőség és a termék eredetének biztosítása érdekében csak kiszerelve szállíthatják a termőövezet földrajzi területén kívül. Az előállítás és a csomagolás övezete azonos a termőövezettel. Az olajat bejegyzett, a termőövezet földrajzi területén elhelyezkedő csomagoló vállalkozásokban csomagolják.

Az eredeti védőcsomagolás egyértelműen a termékminőség és -hitelesség, ezáltal pedig az eredetmegjelölés hitelének megőrzésére szolgál, ennek felelőssége pedig teljes mértékben és együttesen a kedvezményezetteket terheli; nem vonható kétségbe, hogy a termőövezetben az eredetmegjelöléseknek a kedvezményezettek felelősségére a termék jellemzőit pontosan ismerő szakemberek által folytatott ellenőrzések aprólékosak és módszeresek.

Nehéz a termékgarancia érdekében folytatott ellenőrzések hatásos elvégzésének a termőövezeten kívüli biztosítása. A csomagoló vállalkozások a csomagolóüzem és a vállalkozás egyéb bejegyzett tevékenységeinek helyszíne közötti térleválasztás mellett működnek, illetve a 9001:2000 ISO-szabvánnyal és annak későbbi felülvizsgált változataival igazolt minőségbiztosító rendszerekkel rendelkeznek az olaj ömlesztett állapotban történő érkezésétől számítva annak védőcsomagolásban történő feladásáig.

A konfekcionálás üveg- vagy élelmiszeripari használatra alkalmassá tett fém- illetve kerámiatartóban történik.

4.6   Kapcsolat: Antequera természetes régiója az Andalúziában található Betikai-hegység medencéinek nyugati szélén található. Különleges geomorfológiai és éghajlati jellemzőkkel rendelkezik. A régió lágy domborzatú (400-600 méter magas), alacsony fekvésű területet foglal magában, amelyet az olívatermesztéshez különösen szerencsés mikroklimatikus és talajfeltételekkel rendelkező hegyrendszer fog közre északról (Sierras Subbéticas) és délről (Sistema Penibético).

Az olajfaültetvények 400-600 méteres magaslati pontokon helyezkednek el közepes mélységű és rendkívül agyagos talajon (20-70 %-os karbonáttartalom). A Hojiblanca változat számára rendkívül megfelelő az agyagos talaj, mivel ez a változat a talajból magas kalciumkivonó képességgel rendelkezik. Ugyanakkor az Antequerai medence víznyelő jellege miatt – ami több szinten is folyami területeket hozott létre – a talaj nagy mennyiségű, a földtörténeti harmadkorból származó üledéket, így középpliocénkori vörösagyagot tartalmaz, ezért az olívák magas káliumtartalommal és jelentős nedvességtároló képességgel rendelkeznek, ami állapotuknak kedvező, mivel ennek köszönhetően a termesztésükre szánt területek 90 %-át nem öntözik.

Az antequerai régió mérsékelten meleg mediterrán éghajlattal, az andalúziai Betikai-hegység medencéiben való elhelyezkedésének köszönhetően némi kontinentális jelleggel rendelkezik. Ez az elhelyezkedés nagy téli-nyári, illetve nappali-éjszakai hőmérsékletingadozással jár. Az alacsony téli hőmérsékletnek köszönhetően az olívák – és különösen a Hojiblanca fajta – érési időszaka későbbre esik, ami az olaj savas jellegének megváltozását idézi elő, a telített és telítetlen zsírsavak rovására növelve az olajsavtartalmat.

A Hojiblanca változat – ami az olajfatermő-terület több, mint 90 %-át teszi ki – tökéletesen alkalmazkodik e környezeti viszonyokhoz. A régió egyébként kiindulópontja e változat andalúziai elterjedésének.

Az antequerai régió olívaolaj-termelésének kezdete a római korra, i.e. I-III. századra nyúlik vissza, a térségben elszórtan elhelyezkedő mintegy ötven villae olearias által alkotott tájrendszer létrejöttének köszönhetően. E villae olearias-ok régészeti maradványait M. Romero (Antequerai Polgármesteri Hivatal) vizsgálta meg 1998-ban, ami lehetővé tette a római kori prések valamennyi, a klasszikus történetírás agronómiai mesterei, Plinius és Columella által leírt elemének rekonstruálását. A római kori prések kapcsán a megkövesedett olívamagok felfedezése és azoknak a Hojiblanca változat alá sorolása a Córdobai Egyetem agrár- és erdészmérnöki főiskolája által a Hojiblanca fajta termesztésének közel 2 000 éves, az eredetmegjelölés alapjául szolgáló hagyományát bizonyítja. Ez a jelentős felfedezés igazolja, hogy a Hojiblanca fajta eredete valószínűleg az antequerai régióhoz köthető.

Az antequerai városi levéltár tanusítja az Antequerai városi tanács által elfogadott és I. Károly spanyol, illetve V. német király által megerősített, az „olajprésekről és -tárolókról szóló városi rendelet” XVI. századi létezését. Archidonában, a régió egy másik településén az 1598-ashoz hasonló rendeleteket találtak. Az Ágoston-rendi Francisco Cabrera atya telekkönyve Antequera településén 1679-ben 2 400 hektár olajfát és 61 olajprést tartott nyilván.

Az antequerai olajfák aranykora a XIX. század végére és a XX. század első harmadára tehető, amikor az olajfák nagy elterjedése figyelhető meg: a Spanyol Mezőgazdasági Főigazgatóság által összegyűjtött adatok szerint, amelyek az 1888-as 26 755 hektárhoz viszonyítva 1922-ben már 44 007 hektárnyi területet foglaltak el. Az olajfaültetvények ekkori jelentős elterjedtsége az olajprések (prések, malmok, hidraulikus pumpák, stb.) iparának fejlődéséhez vezetett, ami nagyban köszönhető Beltrán de Lis, valenciai mérnök Antequerában való tartózkodásának az 1870-es években. Beltrán de Lis utódainak (Luna, Alcaide, Herrera és Rodas) öntödéi, amelyek az ilyen típusú gépekre szakosodtak, számos prés és olajüzem létrejöttét tették lehetővé a XX. század elején Dél-Spanyolországban. Az olajprésekbe szánt gépeken a gyártó pecsétje mellett mindig feltüntetésre került az „Antequera” elnevezés.

4.7   Felügyelő szerv:

| Név: | Consejo Regulador de la denominación de origen „Antequera”. |
| --- | --- |
| Cím: | C/ Carrera, no 9. |
| E-29300 Archidona (Málaga) ESPAÑA |
| Aptdo. Correos no 36 |

Név:

Consejo Regulador de la denominación de origen „Antequera”.

Cím:

C/ Carrera, no 9.

E-29300 Archidona (Málaga) ESPAÑA

Aptdo. Correos no 36

A felügyeleti rendszer az EN-45.011 szabványnak megfelelő.

4.8   Címkézés: A címkén kötelezően fel kell tüntetni: „ANTEQUERA” Denominación de Origen. A címkéket a termékszabályozó tanács engedélyezi. Az ellencímkéket a termékszabályozó tanács számozza és adja ki.

4.9   Nemzeti követelmények: A szőlőről, a borról és az alkoholtartalmú italokról szóló, December 2-i 25/1970 törvény. A 25/1970 törvény elfogadásáról szóló, március 23-i 835/1972 rendelet. A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek származásának földrajzi jelöléséről és megnevezéséről szóló 2081/92/EGK rendelet és a spanyol törvényhozás közötti megfelelésről szóló 1994. január 25-i rendelet. Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések közösségi nyilvántartásába való bejegyzésének kérelmi eljárásáról szóló, október 22-i 1643/1999 királyi rendelet.

---

(1)  Commission européenne (Európai Bizottság) – Direction Générale Agriculture (Mezőgazdasági Főigazgatóság) – Unité Politique de qualité des produits agricoles (Mezőgazdasági termékek minőségpolitikai egysége) – B-1049 Brüsszel, Belgium

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/33

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3789 – Johnson Controls/Robert Bosch/Delphi SLI)

(2005/C 177/13)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. június 29-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3789. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3789. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/33

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3809 – Siemens/Flender)

(2005/C 177/14)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. június 29-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3809. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3809. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

III Közlemények

Bizottság

| 19.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/34

---

Pályázati felhívások közvetett KTF-tevékenységekre „Az Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése” elnevezésű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi program keretén belül

Tematikus kiemelt terület: „Globális változás és ökoszisztémák”

Pályázati azonosító: FP6-2005-Global-4

(2005/C 177/15)

| 1. | Az Európai Közösség az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002–2006) szóló határozatával, valamint a 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) összhangban a Tanács 2002. szeptember 30-án elfogadta az „Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése (2002-2006)” (2) nevű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi programot (a továbbiakban: egyedi program).
  Az egyedi program 5. cikke (1) bekezdésével összhangban az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) 2002. december 9-én elfogadta az egyedi program céljait, tudományos és technológiai prioritásait, valamint a megvalósítás ütemezését részletesen meghatározó munkaprogramot (3) (a továbbiakban: munkaprogram)..
  A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek az Európai Közösségek hatodik keretprogramjának (2002-2006) végrehajtásában való részvételének, valamint a kutatási eredmények terjesztésének szabályairól szóló (a továbbiakban: részvételi szabályok), 2002. december 16-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban közvetett KTF-tevékenységekre pályázatokat kell benyújtani a pályázati felhívások feltételei szerint. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösség az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002–2006) szóló határozatával, valamint a 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) összhangban a Tanács 2002. szeptember 30-án elfogadta az „Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése (2002-2006)” (2) nevű kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs egyedi programot (a továbbiakban: egyedi program).

Az egyedi program 5. cikke (1) bekezdésével összhangban az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) 2002. december 9-én elfogadta az egyedi program céljait, tudományos és technológiai prioritásait, valamint a megvalósítás ütemezését részletesen meghatározó munkaprogramot (3) (a továbbiakban: munkaprogram)..

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek az Európai Közösségek hatodik keretprogramjának (2002-2006) végrehajtásában való részvételének, valamint a kutatási eredmények terjesztésének szabályairól szóló (a továbbiakban: részvételi szabályok), 2002. december 16-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban közvetett KTF-tevékenységekre pályázatokat kell benyújtani a pályázati felhívások feltételei szerint.

| 2. | A közvetett KTF-tevékenységekre irányuló jelenlegi pályázati felhívás (a továbbiakban: felhívás) a jelenlegi általános részt és a mellékletekben leírt különleges feltételeket foglaljá magában. A melléklet a következőket tartalmazza: a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok benyújtásának határidejét, az elbírálások befejezésének valószínűsíthető időpontját, az indikatív költségvetést, az érintett pályázati eszközöket és kutatási területeket, a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok elbírálási kritériumait, a résztvevők minimális számát és bármely alkalmazandó korlátozást. |
| --- | --- |

2.

A közvetett KTF-tevékenységekre irányuló jelenlegi pályázati felhívás (a továbbiakban: felhívás) a jelenlegi általános részt és a mellékletekben leírt különleges feltételeket foglaljá magában. A melléklet a következőket tartalmazza: a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok benyújtásának határidejét, az elbírálások befejezésének valószínűsíthető időpontját, az indikatív költségvetést, az érintett pályázati eszközöket és kutatási területeket, a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok elbírálási kritériumait, a résztvevők minimális számát és bármely alkalmazandó korlátozást.

| 3. | A részvételi szabályokban meghatározott feltételeknek eleget tévő természetes vagy jogi személyek, akik nem esnek a részvételi szabályokban vagy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 114. cikkének (2) bekezdésében említett egyik kizárással járó eset hatálya alá sem (a továbbiakban: pályázók), a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló, a részvételi szabályokban és az érintett felhívásban foglalt feltételeknek eleget tevő pályázatot nyújthatnak be a Bizottsághoz.
  A pályázók részvételi feltételei a közvetett KTF-tevékenység tárgyalásai keretén belül kerülnek ellenőrzésre. Még ez előtt azonban a pályázók aláírnak egy nyilatkozatot, amely igazolja, hogy nem esnek a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében megadott egyetlen eset hatálya alá sem. Továbbá a Bizottság rendelkezésére bocsátják az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, EURATOM bizottsági rendelet (6) 173. cikkének (2) bekezdésében felsorolt információkat.
  Az Európai Közösség által elfogadott esélyegyenlőségi politika, a nőket kifejezetten ösztönzi arra, hogy közvetlenül pályázzanak a közvetett KTF-tevékenységre, vagy vegyenek részt az ilyen pályázatok KTF benyújtásában. |
| --- | --- |

3.

A részvételi szabályokban meghatározott feltételeknek eleget tévő természetes vagy jogi személyek, akik nem esnek a részvételi szabályokban vagy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 114. cikkének (2) bekezdésében említett egyik kizárással járó eset hatálya alá sem (a továbbiakban: pályázók), a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló, a részvételi szabályokban és az érintett felhívásban foglalt feltételeknek eleget tevő pályázatot nyújthatnak be a Bizottsághoz.

A pályázók részvételi feltételei a közvetett KTF-tevékenység tárgyalásai keretén belül kerülnek ellenőrzésre. Még ez előtt azonban a pályázók aláírnak egy nyilatkozatot, amely igazolja, hogy nem esnek a költségvetési rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében megadott egyetlen eset hatálya alá sem. Továbbá a Bizottság rendelkezésére bocsátják az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, EURATOM bizottsági rendelet (6) 173. cikkének (2) bekezdésében felsorolt információkat.

Az Európai Közösség által elfogadott esélyegyenlőségi politika, a nőket kifejezetten ösztönzi arra, hogy közvetlenül pályázzanak a közvetett KTF-tevékenységre, vagy vegyenek részt az ilyen pályázatok KTF benyújtásában.

| 4. | A Bizottság a felhívással kapcsolatban ismertetőt bocsát a pályázók rendelkezésére, amelyben megtalálható a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok elkészítésére és benyújtására vonatkozó tájékoztató. A Bizottság kiad egy iránymutatást a pályázat elbírálásáról és a kiválasztási eljárásokról (7) is. Ezek az ismertetők és iránymutatók a munkaprogramhoz és a felhíváshoz kapcsolódó egyéb információkhoz hasonlóan beszerezhetők a Bizottságtól a következő címeken:





  European Commission |
| --- | --- |
| The FP6 Information Desk |
| Directorate General RTD |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211 |
| Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int |

4.

A Bizottság a felhívással kapcsolatban ismertetőt bocsát a pályázók rendelkezésére, amelyben megtalálható a közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatok elkészítésére és benyújtására vonatkozó tájékoztató. A Bizottság kiad egy iránymutatást a pályázat elbírálásáról és a kiválasztási eljárásokról (7) is. Ezek az ismertetők és iránymutatók a munkaprogramhoz és a felhíváshoz kapcsolódó egyéb információkhoz hasonlóan beszerezhetők a Bizottságtól a következő címeken:

European Commission

The FP6 Information Desk

Directorate General RTD

B-1049 Brussels, Belgium

Internet address: http://fp6.cordis.lu/fp6/call_details.cfm?CALL_ID=211

Email address: rtd-sustainable@cec.eu.int

| 5. | Közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatokat kizárólag elektronikus pályázat formájában lehet benyújtani a webalapú Elektronikus Pályázatbenyújtási Rendszeren keresztül (EPSS (8)). Különleges esetekben azonban egy koordinátor a Bizottságtól engedélyt kérhet papíron történő benyújtásra a felhívás határidejének lejárta előtt. Ezt írásban kell megtenni, és a következő címek egyikére kell elküldeni:





  European Commission |
| --- | --- |
| Mr Thierry Prost |
| Directorate General RTD |
| CDMA 3/133 |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int |

5.

Közvetett KTF-tevékenységekre irányuló pályázatokat kizárólag elektronikus pályázat formájában lehet benyújtani a webalapú Elektronikus Pályázatbenyújtási Rendszeren keresztül (EPSS (8)). Különleges esetekben azonban egy koordinátor a Bizottságtól engedélyt kérhet papíron történő benyújtásra a felhívás határidejének lejárta előtt. Ezt írásban kell megtenni, és a következő címek egyikére kell elküldeni:

European Commission

Mr Thierry Prost

Directorate General RTD

CDMA 3/133

B-1049 Brussels, Belgium

Email address: Thierry.Prost@cec.eu.int

A kérelem mellé csatolni kell a kivételes elbánás kérelmezésének indoklását. A papíron történő benyújtást választó pályázók vállalják a felelősséget, hogy ilyen mentességi kérelmek és a velük járó eljárások a felhívás határidejére való tekintettel időben elkészülnek, illetve befejeződnek.

Minden közvetett KTF-tevékenységre irányuló pályázatnak két részből kell állnia: az űrlapokból (A. rész) és a tartalomból (B. rész).

A közvetett KTF-intézkesekre irányuló pályázatok internetes hozzáférés nélkül vagy internetes hozzáféréssel egyaránt elkészíthetők, és elektronikusan benyújthatók. A közvetett KTF-tevékenységre irányuló pályázatokat PDF formátumban kell benyújtani („portable document format”, amely kompatibilis az Adobe 3. vagy magasabb szintű verziójával beágyazott betűtípussal). Tömörített („zippelt”) fájlok kizárásra kerülnek.

Az EPSS szoftver (interneteses hozzáféréssel vagy anélkül) elérhető a Cordis honlapról: www.cordis.lu.

Az olyan közvetett KTF-tevékenységekre irányuló elektronikus pályázatok, amelyek hiányosak, olvashatatlanok vagy vírussal fertőzöttek, kizárásra kerülnek.

Közvetett KTF-pályázatok olyan változatai, amelyeket hordozható elektronikus tárolóeszközökön (pl. CD-ROM-on, merevlemezen), e-mailen vagy faxon nyújtanak be, kizárásra kerülnek.

Közvetett KTF-tevékenységre irányuló hiányos, papíron benyújtott pályázatok kizárásra kerülnek.

További információkat a pályázatok benyújtásának különféle eljárásairól a pályázat elbírálásáról és a kiválasztási eljárásról szóló iránymutatás J. mellékletében olvashatnak.

| 6. | A közvetett KTF-tevékenységekre benyújtott pályázatok legkésőbb a határidő lejártának napján és az érintett felhívásban meghatározott időben meg kell, hogy érkezzenek a Bizottsághoz. A megadott határidőt követően beérkező közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatok kizárásra kerülnek.
  Azok a közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatok, amelyek nem tesznek eleget az érintett felhívásban megjelölt minimális résztvevői számmal kapcsolatos feltételeknek, kizárásra kerülnek.
  Ez érvényes a munkaprogramban megadott bármely további jogosultsági feltételekre is. |
| --- | --- |

6.

A közvetett KTF-tevékenységekre benyújtott pályázatok legkésőbb a határidő lejártának napján és az érintett felhívásban meghatározott időben meg kell, hogy érkezzenek a Bizottsághoz. A megadott határidőt követően beérkező közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatok kizárásra kerülnek.

Azok a közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatok, amelyek nem tesznek eleget az érintett felhívásban megjelölt minimális résztvevői számmal kapcsolatos feltételeknek, kizárásra kerülnek.

Ez érvényes a munkaprogramban megadott bármely további jogosultsági feltételekre is.

| 7. | Abban az esetben, ha ugyanazon közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatot egymás után kétszer nyújtják be, a Bizottság a határidő lejárta és az érintett felhívásban meghatározott időpont előtt utoljára beérkező változatot vizsgálja meg. |
| --- | --- |

7.

Abban az esetben, ha ugyanazon közvetett KTF-tevékenységre benyújtott pályázatot egymás után kétszer nyújtják be, a Bizottság a határidő lejárta és az érintett felhívásban meghatározott időpont előtt utoljára beérkező változatot vizsgálja meg.

| 8. | A felhívással kapcsolatos minden egyes kapcsolatfelvétel (pl. információkérés, vagy közvetett KTF-tevékenységre irányuló pályázat benyújtása) esetén a pályázónak hivatkoznia kell a vonatkozó pályázati azonosítóra. |
| --- | --- |

8.

A felhívással kapcsolatos minden egyes kapcsolatfelvétel (pl. információkérés, vagy közvetett KTF-tevékenységre irányuló pályázat benyújtása) esetén a pályázónak hivatkoznia kell a vonatkozó pályázati azonosítóra.

---

(1)  HL L 232., 2002.8.29., 1. o.

(2)  HL L 294., 2002.10.29., 1. o.

(3)  A C(2003)577, C(2003)955, C(2003)1952, C(2003)3543, C(2003)3555, C(2003)4609 C(2003)5183, C(2004)433, C(2004)2002, C(2004)2727, C(2004)3324, C(2004)4178, C(2004)5286, C(2005)27, C(2005)961, C(2005)2076 and C(2005)2747, határozattal módosított C(2002)4789 bizottsági határozat, amelyek közül még egyik sem jelent meg.

(4)  HL L 355., 2002.12.30., 23. o.

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

(7)  A legutóbb a 2004. május 18-i C(2004)1855 határozattal módosított 2003. március 27-i C(2003)883 határozat.

(8)  Az EPSS, a pályázókat pályázataik elektronikus létrehozásában és benyújtásában segítô eszköz.

---

MELLÉKLET

FP6-2005-Global-4

Felhívási tájékoztató

1.   Specifikus program: Az Európai Kutatási Térség integrációja és megerősítése

2.   Tevékenységi terület: tematikus prioritási terület. „Fenntartható fejlõdés, globális változás és ökoszisztémák”, alprioritás. „Globális változás és ökoszisztémák”

3.   Pályázat címe: Tematikus felhívás a „Globális változás és ökoszisztémák” területén.

4.   Pályázati azonosító:

5.   Közzététel napja (1):

6.   Jelentkezési határidõ(k): az IP és NOE esetében: 2005. november 3. (elsõ szakasz), 17 óra (brüsszeli helyi idõ). A STREP és CA esetében: 2005. november 3., 17 óra (brüsszeli helyi idõ). Az SSA esetében: 2005. november 3., 17 óra (brüsszeli helyi idõ) (lásd továbbá a 12. pontot, Pályázat benyújtási és értékelési eljárás).

7.   Teljes irányadó költségvetés: 205 millió euro.

8.   A felhívás tárgyát képező területek és eszközök:

| Terület | Téma | Pályázati eszköz | Előirányzott közösségi hozzájárulás
  [millió euro] |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.3.I. terület: | Az üvegházhatást okozó gázkibocsátás és a légkört szennyező anyagok hatása és mechanizmusai az éghajlatra, az ózonréteg károsodására és a széndioxid elnyelésre |

Terület

Téma

Pályázati eszköz

Előirányzott közösségi hozzájárulás

[millió euro]

6.3.I. terület:

Az üvegházhatást okozó gázkibocsátás és a légkört szennyező anyagok hatása és mechanizmusai az éghajlatra, az ózonréteg károsodására és a széndioxid elnyelésre

I.1.1.

STREP/CA

—

I.2.1.

STREP/CA

—

I.2.2.

IP

10

I.3.1.

IP

10

I.3.2.

STREP/CA

—

| 6.3.II. terület: | Vízkörforgás, beleértve a talajhoz kapcsolódó szempontokat |
| --- | --- |

6.3.II. terület:

Vízkörforgás, beleértve a talajhoz kapcsolódó szempontokat

II.1.1.

IP

10

II.1.2.

STREP/CA

—

II.2.1.

STREP/CA

—

II.3.1.

STREP/CA

—

II.3.2.

STREP

—

II.3.3.

STREP/CA

—

II.3.4.

STREP/CA

—

II.3.5.

STREP/CA

—

II.3.6.

STREP/CA

—

II.3.7.

STREP/CA

—

II.3.8.

CA

—

II.4.1.

IP

7

| 6.3.III. terület: | Biodiverzitás és ökoszisztémák |
| --- | --- |

6.3.III. terület:

Biodiverzitás és ökoszisztémák

III.1.1

IP

7

III.1.2.

IP

10

III.2.1.

CA

—

| 6.3.IV. terület: | Az elsivatagosodás és a természeti katasztrófák mechanizmusai |
| --- | --- |

6.3.IV. terület:

Az elsivatagosodás és a természeti katasztrófák mechanizmusai

IV.1.1.

IP

7

IV.2.1.

STREP/CA

—

IV.2.2.

STREP/CA

—

| 6.3.V. terület: | Fenntartható területgazdálkodás, beleértve a part-menti övezeteket, a mezőgazdasági területeket és az erdőket |
| --- | --- |

6.3.V. terület:

Fenntartható területgazdálkodás, beleértve a part-menti övezeteket, a mezőgazdasági területeket és az erdőket

V.1.1.

IP

7

V.1.2.

STREP/CA

—

V.1.3.

IP

10

| 6.3.VI. terület: | Működőképes előrejelzés és modellezés, beleértve a globális éghajlatváltozás megfigyelési rendszereit |
| --- | --- |

6.3.VI. terület:

Működőképes előrejelzés és modellezés, beleértve a globális éghajlatváltozás megfigyelési rendszereit

VI.1.1.

NOE

7

VI.1.2.

IP

7

VI.1.3.

IP

7

VI.1.4.

STREP/CA

—

| 6.3.VII. terület: | Kiegészítő kutatás |
| --- | --- |

6.3.VII. terület:

Kiegészítő kutatás

VII.1.1.

IP

10

VII.1.2.

CA

—

VII.2.1.

CA

—

VII.2.2.

IP

5

VII.2.3.

IP

5

| 6.3.VIII. terület: | Átfogó téma: a fenntartható fejlődés koncepciói és eszközei |
| --- | --- |

6.3.VIII. terület:

Átfogó téma: a fenntartható fejlődés koncepciói és eszközei

VIII.1.1.

IP

5

VIII.1.2.

STREP/CA

—

| 6.3.IX. terület: | Egyedi támogatási tevékenység |
| --- | --- |

6.3.IX. terület:

Egyedi támogatási tevékenység

IX.

SSA

—

9.   A résztvevõk minimális száma (3):

| Pályázati eszköz | Résztvevők minimális száma |
| --- | --- |
| IP, NOE, STREP és CA | Három független jogi személy három különböző tagállamból vagy társult országból, melyek közül legalább kettő tagállami vagy társult tagjelöltbeli |
| SSA | Egy jogi személy egy tagállamból vagy egy társult államból |

Pályázati eszköz

Résztvevők minimális száma

IP, NOE, STREP és CA

Három független jogi személy három különböző tagállamból vagy társult országból, melyek közül legalább kettő tagállami vagy társult tagjelöltbeli

SSA

Egy jogi személy egy tagállamból vagy egy társult államból

10.   Részvételi korlátozás: nincs

11.   Konzorcium-szerződés:

| — | Az IP és NOE résztvevőinek konzorcium-szerződést kell kötniük. |
| --- | --- |

—

Az IP és NOE résztvevőinek konzorcium-szerződést kell kötniük.

| — | A STREP-ben, CA-ban és SSA-ban e felhívás eredményeként résztvevőknek ajánlott, de nem kötelező konzorcium-szerződést kötniük. |
| --- | --- |

—

A STREP-ben, CA-ban és SSA-ban e felhívás eredményeként résztvevőknek ajánlott, de nem kötelező konzorcium-szerződést kötniük.

12.   Pályázati benyújtási és értékelési eljárás:

| — | Az IP és NOE esetében a pályázatok értékelése két lépcsőben történik. Elsõ szakasz: egy A (4) és B részbõl álló pályázattervezet, ahol a B rész ebben a szakaszban nem haladja meg a 15 oldalt (12-es betûméret), és az elbírálási kritériumoknak csupán egy része vonatkozik rá, azaz:






  — | Az IP esetében: (relevancia, várható hatás, és tudományos és műszaki kiválóság) |
| --- | --- | --- |

—

Az IP és NOE esetében a pályázatok értékelése két lépcsőben történik. Elsõ szakasz: egy A (4) és B részbõl álló pályázattervezet, ahol a B rész ebben a szakaszban nem haladja meg a 15 oldalt (12-es betûméret), és az elbírálási kritériumoknak csupán egy része vonatkozik rá, azaz:

—

Az IP esetében: (relevancia, várható hatás, és tudományos és műszaki kiválóság)

| — | A NOE esetében: (relevancia, az integráció mértéke és a JPA) |
| --- | --- |

—

A NOE esetében: (relevancia, az integráció mértéke és a JPA)

tartalmazó vázlatos pályázatot kell benyújtani a fenti 6. pontban említett jelentkezési határidő lejárta előtt. Az első fázisban a minimális küszöbértéket (az IP esetében 15-ből 12, a NOE esetében 10-ből 8) elérő pályázatok továbbjutnak a második fázisba („továbbjutó” pályázatok).

Második szakasz: az „továbbjutó” pályázatok koordinátorait A és B részbõl álló, teljeskörû pályázat benyújtására kérik fel, amelyet az összes elbírálási kritérium alapján értékelnek. A második benyújtási határidőt a pályázat kiegészítéséről szóló meghívóban jelölik meg (várható benyújtási határidõ: 2006. március 2.)

| — | A többi eszköz esetében az elbírálás egyetlen szakaszban történik. |
| --- | --- |

—

A többi eszköz esetében az elbírálás egyetlen szakaszban történik.

| — | Az értékelési eljárás keretében a pályázatokat az értékelő csoport tagjai „távértékeléssel” (remote evaluation) is elbírálhatják, és a pályázók lehetőséget kaphatnak, hogy pályázataikat megvitassák az értékelő csoporttal. |
| --- | --- |

—

Az értékelési eljárás keretében a pályázatokat az értékelő csoport tagjai „távértékeléssel” (remote evaluation) is elbírálhatják, és a pályázók lehetőséget kaphatnak, hogy pályázataikat megvitassák az értékelő csoporttal.

| — | A pályázatok értékelése nem anonim módon történik. |
| --- | --- |

—

A pályázatok értékelése nem anonim módon történik.

13.   Értékelési kritériumok: Az egyes eszközökre alkalmazandó kritériumokat (beleértve azok egyedi súlyát és küszöbértékét, valamint az általános küszöbértéket), illetve azok alkalmazását illetően lásd a munkaprogram B. mellékletét.

14.   Tervezett értékelés és a szerződéskötés ütemezése:

| — | Az értékelési eredmények várhatóan a jelentkezési határidő után két–három hónappal állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

Az értékelési eredmények várhatóan a jelentkezési határidő után két–három hónappal állnak rendelkezésre.

| — | Az első szerződések megkötése: az e felhíváshoz kapcsolódó első szerződések megkötésére várhatóan az alábbi időpontoktól kezdve kerül sor:






  — | 2006 júniusa a STREP, CA és SSA esetében; |
| --- | --- | --- |

—

Az első szerződések megkötése: az e felhíváshoz kapcsolódó első szerződések megkötésére várhatóan az alábbi időpontoktól kezdve kerül sor:

—

2006 júniusa a STREP, CA és SSA esetében;

| — | 2006 októbere az IP és NOE esetében. |
| --- | --- |

—

2006 októbere az IP és NOE esetében.

---

(1)  A felhívás közzétételéért felelős főigazgató a közzététel tervezett időpontja előtt vagy után legfeljebb egy-egy hónappal teheti közzé ezt a felhívást.

(2)  IP = Integrated project, integrált projekt; NOE = Network of excellence, kiválósági hálózat; STREP = Specific targeted research project, egyedi célzott kutatási projekt; CA = Co-ordination action, koordinációs tevékenység; SSA = Specific support action, egyedi támogatási tevékenység

(3)  MS = Member States of the EU, az Európai Unió tagállamai; AS (incl. ACC) = Associated States, társult államok (ideértve a társult tagjelölt országokat is); ACC = társult tagjelölt országok. A tagállamban vagy társult államban honos bármely, megkívánt számú résztvevőből álló jogalany az egyes közvetett fellépések egyedüli résztvevője is lehet.

(4)  Az IP és NOE javaslattervezeteinek A része esetében csak a koordinátornak kell kitöltenie az előírt űrlapokat a szervezetére, valamint a projekt teljes költségvetésére vonatkozó adatokkal.

---