# Europeiska unionens C 157/28 j

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 157 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången28 juni 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 157

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången28 juni 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 |
| 2005/C 157/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska försäkringsavtal | 1 |
| 2005/C 157/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Turism och idrott: De framtida utmaningarna för Europa | 15 |
| 2005/C 157/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik(KOM(2004) 338 slutlig) | 22 |
| 2005/C 157/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska trafikregler och regler för bilregister | 34 |
| 2005/C 157/5 | Utkast till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Främjande av sjötransporter samt rekrytering och utbildning av sjöfolk | 42 |
| 2005/C 157/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 86 i fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och Utkast till kommissionens direktiv om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag | 48 |
| 2005/C 157/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna och om ändring av direktiv 2001/25/EG(KOM(2004) 311 slutlig – 2004/0098 COD) | 53 |
| 2005/C 157/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på inre vattenvägar i gemenskapen(KOM(2004) 392 slutlig – 2004/0123 COD) | 56 |
| 2005/C 157/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och ändring av förordning (EG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(KOM(2004) 289 slutlig – 2004/0108 CNS) | 61 |
| 2005/C 157/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010(KOM(2004) 416 slutlig) | 65 |
| 2005/C 157/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarterKOM(2004) 532 slutlig – 2004/0183 (COD) | 70 |
| 2005/C 157/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 87/328/EEG när det gäller lagring av sperma från nötkreatur som är avsedd för handel inom gemenskapen(KOM(2004) 563 slutlig – 2004/0188 CNS) | 74 |
| 2005/C 157/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EUKOM(2004) 274 slutlig | 75 |
| 2005/C 157/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet(KOM(2004) 279 slutlig – 2004/0084 COD) | 83 |
| 2005/C 157/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration(KOM(2004) 412 slutlig) | 86 |
| 2005/C 157/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om styrd inresa i EU för personer i behov av internationellt skydd och förbättrad skyddskapacitet i ursprungsregionerna – förbättrad tillgång till långsiktiga lösningar(KOM(2004) 410 slutlig) | 92 |
| 2005/C 157/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en effektivare gemensam asylpolitik inom EU – enhetligt förfarande som nästa steg(KOM(2004) 503 slutlig – SEK(2004) 937) | 96 |
| 2005/C 157/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd(KOM(2004) 313 slutlig – 2004/0099 COD) | 99 |
| 2005/C 157/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: fullbordandet av en hållbar modell för europas jordbruk genom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken – reformen av sockersektorn(KOM(2004) 499 slutlig) | 102 |
| 2005/C 157/0 | Yttrande Från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen: vetenskap och teknik, centrala faktorer för europas framtida utveckling – politiska riktlinjer för forskningsstöd i europeiska unionen(KOM(2004) 353 slutlig) | 107 |
| 2005/C 157/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG(KOM(2004) 177 slutlig – 2004/0065 COD) | 115 |
| 2005/C 157/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden(KOM(2004) 146 slutlig) | 120 |
| 2005/C 157/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om vitbok om en översyn av förordning 4056/86 om tillämpningen av de europeiska konkurrensreglerna på sjöfarten (ej officiell titel) (KOM(2004) 675 slutlig). | 130 |
| 2005/C 157/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av internet och ny online-teknik(KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 COD) | 136 |
| 2005/C 157/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Möjligheter att nå Europa sjövägen i framtiden: utvecklingstendenser och nödvändiga anpassningar | 141 |
| 2005/C 157/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden(KOM(2004) 631 slutlig) | 147 |
| 2005/C 157/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionenKOM(2004) 592 slutlig – 2004/0202 COD | 149 |
| 2005/C 157/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Relationerna mellan generationerna | 150 |
| 2005/C 157/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor | 155 |
| 2005/C 157/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet: Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk(KOM(2004) 415 slutlig) | 167 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

413:e plenarsession den 15–16 december 2004

2005/C 157/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska försäkringsavtal

1

2005/C 157/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Turism och idrott: De framtida utmaningarna för Europa

15

2005/C 157/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik(KOM(2004) 338 slutlig)

(KOM(2004) 338 slutlig)

22

2005/C 157/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska trafikregler och regler för bilregister

34

2005/C 157/5

Utkast till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Främjande av sjötransporter samt rekrytering och utbildning av sjöfolk

42

2005/C 157/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 86 i fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och Utkast till kommissionens direktiv om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag

48

2005/C 157/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna och om ändring av direktiv 2001/25/EG(KOM(2004) 311 slutlig – 2004/0098 COD)

(KOM(2004) 311 slutlig – 2004/0098 COD)

53

2005/C 157/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på inre vattenvägar i gemenskapen(KOM(2004) 392 slutlig – 2004/0123 COD)

(KOM(2004) 392 slutlig – 2004/0123 COD)

56

2005/C 157/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och ändring av förordning (EG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken(KOM(2004) 289 slutlig – 2004/0108 CNS)

(KOM(2004) 289 slutlig – 2004/0108 CNS)

61

2005/C 157/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010(KOM(2004) 416 slutlig)

(KOM(2004) 416 slutlig)

65

2005/C 157/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarterKOM(2004) 532 slutlig – 2004/0183 (COD)

KOM(2004) 532 slutlig – 2004/0183 (COD)

70

2005/C 157/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 87/328/EEG när det gäller lagring av sperma från nötkreatur som är avsedd för handel inom gemenskapen(KOM(2004) 563 slutlig – 2004/0188 CNS)

(KOM(2004) 563 slutlig – 2004/0188 CNS)

74

2005/C 157/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EUKOM(2004) 274 slutlig

KOM(2004) 274 slutlig

75

2005/C 157/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet(KOM(2004) 279 slutlig – 2004/0084 COD)

(KOM(2004) 279 slutlig – 2004/0084 COD)

83

2005/C 157/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration(KOM(2004) 412 slutlig)

(KOM(2004) 412 slutlig)

86

2005/C 157/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om styrd inresa i EU för personer i behov av internationellt skydd och förbättrad skyddskapacitet i ursprungsregionerna – förbättrad tillgång till långsiktiga lösningar(KOM(2004) 410 slutlig)

(KOM(2004) 410 slutlig)

92

2005/C 157/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en effektivare gemensam asylpolitik inom EU – enhetligt förfarande som nästa steg(KOM(2004) 503 slutlig – SEK(2004) 937)

(KOM(2004) 503 slutlig – SEK(2004) 937)

96

2005/C 157/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd(KOM(2004) 313 slutlig – 2004/0099 COD)

(KOM(2004) 313 slutlig – 2004/0099 COD)

99

2005/C 157/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: fullbordandet av en hållbar modell för europas jordbruk genom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken – reformen av sockersektorn(KOM(2004) 499 slutlig)

(KOM(2004) 499 slutlig)

102

2005/C 157/0

Yttrande Från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen: vetenskap och teknik, centrala faktorer för europas framtida utveckling – politiska riktlinjer för forskningsstöd i europeiska unionen(KOM(2004) 353 slutlig)

(KOM(2004) 353 slutlig)

107

2005/C 157/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG(KOM(2004) 177 slutlig – 2004/0065 COD)

(KOM(2004) 177 slutlig – 2004/0065 COD)

115

2005/C 157/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden(KOM(2004) 146 slutlig)

(KOM(2004) 146 slutlig)

120

2005/C 157/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om vitbok om en översyn av förordning 4056/86 om tillämpningen av de europeiska konkurrensreglerna på sjöfarten (ej officiell titel) (KOM(2004) 675 slutlig).

(KOM(2004) 675 slutlig).

130

2005/C 157/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av internet och ny online-teknik(KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 COD)

(KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 COD)

136

2005/C 157/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Möjligheter att nå Europa sjövägen i framtiden: utvecklingstendenser och nödvändiga anpassningar

141

2005/C 157/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden(KOM(2004) 631 slutlig)

(KOM(2004) 631 slutlig)

147

2005/C 157/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionenKOM(2004) 592 slutlig – 2004/0202 COD

KOM(2004) 592 slutlig – 2004/0202 COD

149

2005/C 157/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Relationerna mellan generationerna

150

2005/C 157/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor

155

2005/C 157/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet: Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk(KOM(2004) 415 slutlig)

(KOM(2004) 415 slutlig)

167

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

413:e plenarsession den 15–16 december 2004

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeiska försäkringsavtal”

(2005/C 157/01)

Den 17 juli 2003 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Europeiska försäkringsavtal”.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2004. Föredragande var Jorge Pegado Liz.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 137 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster:

1.   Inledning: Målsättning och motivering för yttrandet

| 1.1 | De grundläggande principer som reglerar försäkringsavtals tecknande och giltighet skiljer sig åt mellan de olika rättsordningarna i EU:s medlemsstater, trots att de har gemensamt ursprung och stora likheter vad gäller struktur. |
| --- | --- |

1.1

De grundläggande principer som reglerar försäkringsavtals tecknande och giltighet skiljer sig åt mellan de olika rättsordningarna i EU:s medlemsstater, trots att de har gemensamt ursprung och stora likheter vad gäller struktur.

| 1.2 | Försäkringar är av avgörande betydelse för inre marknadens funktion, i och med att de ökar säkerheten i handelstransaktioner mellan näringsidkare och konsumenter. Skillnaderna i hur försäkringsavtalens grundläggande aspekter regleras i de olika nationella rättsordningarna riskerar att skapa hinder för genomförandet av inre marknaden och försvårar handel över gränserna med detta finansiella instrument. |
| --- | --- |

1.2

Försäkringar är av avgörande betydelse för inre marknadens funktion, i och med att de ökar säkerheten i handelstransaktioner mellan näringsidkare och konsumenter. Skillnaderna i hur försäkringsavtalens grundläggande aspekter regleras i de olika nationella rättsordningarna riskerar att skapa hinder för genomförandet av inre marknaden och försvårar handel över gränserna med detta finansiella instrument.

| 1.3 | Målsättningen för detta initiativyttrande är alltså att uppmärksamma behöriga instanser på nationell och europeisk nivå på det nödvändiga och lägliga i att:






  — | Inventera av de problem som uppstår för konsumenterna och för den inre marknadens funktion på grund av den aktuella situationen där försäkringsavtal faller under olika rättsordningar. |
| --- | --- | --- |

1.3

Målsättningen för detta initiativyttrande är alltså att uppmärksamma behöriga instanser på nationell och europeisk nivå på det nödvändiga och lägliga i att:

—

Inventera av de problem som uppstår för konsumenterna och för den inre marknadens funktion på grund av den aktuella situationen där försäkringsavtal faller under olika rättsordningar.

| — | Undersöka vilka principer som är gemensamma inom de olika nationella regelverken för försäkringsavtal och vilka områden som ur en rättslig synvinkel kunde vara lämpliga att harmonisera. |
| --- | --- |

—

Undersöka vilka principer som är gemensamma inom de olika nationella regelverken för försäkringsavtal och vilka områden som ur en rättslig synvinkel kunde vara lämpliga att harmonisera.

| — | Analysera möjliga lösningar och föreslå modeller, tillvägagångssätt eller instrument som bör användas för att uppnå den mest ändamålsenliga regleringen av försäkringsavtal på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Analysera möjliga lösningar och föreslå modeller, tillvägagångssätt eller instrument som bör användas för att uppnå den mest ändamålsenliga regleringen av försäkringsavtal på gemenskapsnivå.

| 1.4 | Redan under det inledande arbetet med föreliggande initiativyttrande bedömde vi att det var viktigt att kunna räkna med samarbete med och bidrag från deltagare i projektgruppen ”Restatement of European Insurance Contract Law”, som leds och samordnas av professor Fritz Reichert-Facilides vid Innsbrucks universitet. I gruppen ingår framstående jurister och försäkringsexperter från de 15 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.4

Redan under det inledande arbetet med föreliggande initiativyttrande bedömde vi att det var viktigt att kunna räkna med samarbete med och bidrag från deltagare i projektgruppen ”Restatement of European Insurance Contract Law”, som leds och samordnas av professor Fritz Reichert-Facilides vid Innsbrucks universitet. I gruppen ingår framstående jurister och försäkringsexperter från de 15 medlemsstaterna.

| 1.4.1 | Det var mycket glädjande att Fritz Reichert-Facilides besvarade vår förfrågan omedelbart och erbjöd sig att vara sakkunnig till föredraganden. Han bidrog också i detta tidiga skede med ett första skriftligt ställningstagande (Position Paper I). |
| --- | --- |

1.4.1

Det var mycket glädjande att Fritz Reichert-Facilides besvarade vår förfrågan omedelbart och erbjöd sig att vara sakkunnig till föredraganden. Han bidrog också i detta tidiga skede med ett första skriftligt ställningstagande (Position Paper I).

| 1.4.2 | När sedan arbetet med detta yttrande hade påbörjats avled Fritz Reichert-Facilides oväntat. |
| --- | --- |

1.4.2

När sedan arbetet med detta yttrande hade påbörjats avled Fritz Reichert-Facilides oväntat.

| 1.4.3 | Fritz Reichert-Facilides hängivna akademiska arbete på området för försäkringar och hans Restatement-projekt förtjänar ett speciellt omnämnande i detta yttrande. Vi vill framföra vårt varma tack för det engagemang han visat och på detta sätt hedra hans minne. |
| --- | --- |

1.4.3

Fritz Reichert-Facilides hängivna akademiska arbete på området för försäkringar och hans Restatement-projekt förtjänar ett speciellt omnämnande i detta yttrande. Vi vill framföra vårt varma tack för det engagemang han visat och på detta sätt hedra hans minne.

| 1.4.4 | Detta är anledningen till att vi här vill citera en omfattande del av hans ”Position Paper I”, som skulle utgöra inledningen till arbetet med detta yttrande och som lär ha varit ett av hans sista arbeten.






  ”1. | De olikheter som försäkringslagstiftningen i Europa uppvisar utgör ett allvarligt hinder för en enhetlig europeisk försäkringsmarknad. Detta konstaterade gruppen redan i inledningen av sitt arbete. Även EESK framhåller med all tydlighet att så är fallet i sitt initiativyttrande ’Konsumenterna på försäkringsmarknaden’ av den 29 januari 1998 (EGT C 95, 30.3.1998, s.72; se t.ex. punkt 1.6 och punkt 2.1.9 andra stycket). Under den tid som förflutit sedan dess tycks kommissionen själv ha kommit till denna insikt (se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 februari ’En mer samordnad europeiska avtalsrätt – en handlingsplan’, KOM(2003) 68 slutlig, EGT C 63, 15.3.2003, s. 1, hädanefter kallad handlingsplanen (se t.ex. punkterna 27, 47–48 och 74). |
| --- | --- | --- |

1.4.4

Detta är anledningen till att vi här vill citera en omfattande del av hans ”Position Paper I”, som skulle utgöra inledningen till arbetet med detta yttrande och som lär ha varit ett av hans sista arbeten.

”1.

De olikheter som försäkringslagstiftningen i Europa uppvisar utgör ett allvarligt hinder för en enhetlig europeisk försäkringsmarknad. Detta konstaterade gruppen redan i inledningen av sitt arbete. Även EESK framhåller med all tydlighet att så är fallet i sitt initiativyttrande ’Konsumenterna på försäkringsmarknaden’ av den 29 januari 1998 (EGT C 95, 30.3.1998, s.72; se t.ex. punkt 1.6 och punkt 2.1.9 andra stycket). Under den tid som förflutit sedan dess tycks kommissionen själv ha kommit till denna insikt (se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 februari ’En mer samordnad europeiska avtalsrätt – en handlingsplan’, KOM(2003) 68 slutlig, EGT C 63, 15.3.2003, s. 1, hädanefter kallad handlingsplanen (se t.ex. punkterna 27, 47–48 och 74).

| 2. | Harmonisering av lagstiftning kan generellt endast genomföras på grundval av komparativrättsliga studier, vilket naturligtvis också gäller för lagstiftning på området för försäkringsavtal. Målet för gruppens arbete är ’restatement-lösning’. Vad menas med ’restatement’? Ordet är en avledning av ’to restate’, som betyder återupprepa eller hävda. Inom juridiken är ’restatement’ en fackterm som används i USA. Den beskriver – som fackfolk väl känner till – en kodifiering av lagstiftning som hämtats från olika men i stort sett likartade källor och som har systematiserats och sammanförts med en bästa möjliga lösning som mål. Detta arbete bedrivs i privat regi, vid sidan av lagstiftningsinstanserna, av American Law Institute. Likheterna i källtexterna beror i USA:s fall på att det finns en gemensam lagstiftningsgrund (Common Law) för de (skilda) civilrättsliga lagstiftningarna i de olika staterna. Inom den europeiska försäkringslagstiftningen har likheterna till stor del att göra med ämnesområdet ’försäkring’. Ämnesområdet skapar till följd av sin inneboende karaktär likartade lagstiftningsbehov. Det finns några riktlinjer för att finna en ’bästa lösning’ för lagstiftning på området för försäkringsavtal som man bör tänka på. För det första bör man ta hänsyn till att det avgörande för all lagstiftning på området för försäkringsavtal är att tillhandahålla en lagstiftningsram som garanterar att försäkringsgivaren hanterar risker på ett effektivt sätt och att man därmed får en välfungerande försäkringsverksamhet. För det andra är det viktigt att parternas motsatta intressen noggrant balanseras mot varanda. I detta avseende bör man uppmärksamma den moderna tendensen att garantera försäkringstagaren ett förhållandevis höggradigt skydd. |
| --- | --- |

2.

Harmonisering av lagstiftning kan generellt endast genomföras på grundval av komparativrättsliga studier, vilket naturligtvis också gäller för lagstiftning på området för försäkringsavtal. Målet för gruppens arbete är ’restatement-lösning’. Vad menas med ’restatement’? Ordet är en avledning av ’to restate’, som betyder återupprepa eller hävda. Inom juridiken är ’restatement’ en fackterm som används i USA. Den beskriver – som fackfolk väl känner till – en kodifiering av lagstiftning som hämtats från olika men i stort sett likartade källor och som har systematiserats och sammanförts med en bästa möjliga lösning som mål. Detta arbete bedrivs i privat regi, vid sidan av lagstiftningsinstanserna, av American Law Institute. Likheterna i källtexterna beror i USA:s fall på att det finns en gemensam lagstiftningsgrund (Common Law) för de (skilda) civilrättsliga lagstiftningarna i de olika staterna. Inom den europeiska försäkringslagstiftningen har likheterna till stor del att göra med ämnesområdet ’försäkring’. Ämnesområdet skapar till följd av sin inneboende karaktär likartade lagstiftningsbehov. Det finns några riktlinjer för att finna en ’bästa lösning’ för lagstiftning på området för försäkringsavtal som man bör tänka på. För det första bör man ta hänsyn till att det avgörande för all lagstiftning på området för försäkringsavtal är att tillhandahålla en lagstiftningsram som garanterar att försäkringsgivaren hanterar risker på ett effektivt sätt och att man därmed får en välfungerande försäkringsverksamhet. För det andra är det viktigt att parternas motsatta intressen noggrant balanseras mot varanda. I detta avseende bör man uppmärksamma den moderna tendensen att garantera försäkringstagaren ett förhållandevis höggradigt skydd.

| 3. | Den kodifiering som vår grupp tänker sig inriktas på tvingande regler (respektive delvis tvingande, för att tillgodose försäkringstagarens intressen). Vad ligger till grund för detta? Man måste komma ihåg att de ’konkreta bestämmelser’ som reglerar försäkringsavtal till största delen inte står att finna i lagsamlingar utan i standardiserade avtalsvillkor. Att ta hänsyn till detta innebär inte bara att man är medveten om den verkliga situationen utan också att man försvarar principen om avtalsfrihet. Å andra sidan ligger den ansvarsfulla uppgiften att begränsa denna frihet på lagstiftaren. Detta måste göras för att upprätthålla den allmänna ordningen och för att skydda försäkringstagaren (eller försäkringsavtalets förmånstagare). Särskild uppmärksamhet bör ägnas sådana avtalsklausuler som kan leda till förlust av försäkringsskyddet. Det tekniska förfarandet för att uppnå dessa mål är att fastställa (delvis) tvingande regler för försäkringsavtal. De problem som därmed uppstår i samband med inre marknaden beskrivs i handlingsplanen på följande sätt: ’Med tiden har medlemsstaterna utvecklat bestämmelser som påverkar de formuleringar och villkor som får eller inte får ingå i ett försäkringsavtal eller något annat avtal om finansiella tjänster. Omfattningen av dessa skillnader i bestämmelser kan påverka de produkter som erbjuds över gränserna’. Det är mycket riktigt så att om man vill främja en inre försäkringsmarknad är det nödvändigt att harmonisera/enhetliggöra dessa begränsningar av friheten för försäkringsavtal. Följden skulle då bli att alla (standard)avtal som följer sådana enhetliga normer skulle kunna erbjudas i fri konkurrens i alla europeiska länder och sålunda leda till en öppen marknad. Det är just denna målsättning som projektgruppen har för sitt arbete. |
| --- | --- |

3.

Den kodifiering som vår grupp tänker sig inriktas på tvingande regler (respektive delvis tvingande, för att tillgodose försäkringstagarens intressen). Vad ligger till grund för detta? Man måste komma ihåg att de ’konkreta bestämmelser’ som reglerar försäkringsavtal till största delen inte står att finna i lagsamlingar utan i standardiserade avtalsvillkor. Att ta hänsyn till detta innebär inte bara att man är medveten om den verkliga situationen utan också att man försvarar principen om avtalsfrihet. Å andra sidan ligger den ansvarsfulla uppgiften att begränsa denna frihet på lagstiftaren. Detta måste göras för att upprätthålla den allmänna ordningen och för att skydda försäkringstagaren (eller försäkringsavtalets förmånstagare). Särskild uppmärksamhet bör ägnas sådana avtalsklausuler som kan leda till förlust av försäkringsskyddet. Det tekniska förfarandet för att uppnå dessa mål är att fastställa (delvis) tvingande regler för försäkringsavtal. De problem som därmed uppstår i samband med inre marknaden beskrivs i handlingsplanen på följande sätt: ’Med tiden har medlemsstaterna utvecklat bestämmelser som påverkar de formuleringar och villkor som får eller inte får ingå i ett försäkringsavtal eller något annat avtal om finansiella tjänster. Omfattningen av dessa skillnader i bestämmelser kan påverka de produkter som erbjuds över gränserna’. Det är mycket riktigt så att om man vill främja en inre försäkringsmarknad är det nödvändigt att harmonisera/enhetliggöra dessa begränsningar av friheten för försäkringsavtal. Följden skulle då bli att alla (standard)avtal som följer sådana enhetliga normer skulle kunna erbjudas i fri konkurrens i alla europeiska länder och sålunda leda till en öppen marknad. Det är just denna målsättning som projektgruppen har för sitt arbete.

| 4. | Projektgruppens kompetens vad gäller komparativrättsliga studier är tillgodosedd genom gruppens sammansättning. Där ingår sakkunniga som täcker in 16 rättsordningar (både inom och utanför EU) på området för försäkringsavtal. |
| --- | --- |

4.

Projektgruppens kompetens vad gäller komparativrättsliga studier är tillgodosedd genom gruppens sammansättning. Där ingår sakkunniga som täcker in 16 rättsordningar (både inom och utanför EU) på området för försäkringsavtal.

| 5. | En fråga man kan ställa sig är huruvida kodifieringen skall ersätta befintliga nationella bestämmelser eller införa ytterligare en särskild modell (för närvarande en 16:e sådan) för gränsöverskridande avtal. Problemet behandlas i handlingsplanen, där man för fram en diskussion om s.k. frivilliga instrument. Vi skall här inte vidare beröra denna fråga. |
| --- | --- |

5.

En fråga man kan ställa sig är huruvida kodifieringen skall ersätta befintliga nationella bestämmelser eller införa ytterligare en särskild modell (för närvarande en 16:e sådan) för gränsöverskridande avtal. Problemet behandlas i handlingsplanen, där man för fram en diskussion om s.k. frivilliga instrument. Vi skall här inte vidare beröra denna fråga.

| 6. | Komparativrättsliga studier av försäkringsavtalsrätten måste genomföras i nära samband med den allmänna avtalsrätten. Projektgruppen uppfyller detta krav genom att kontinuerligt särskilt beakta och följa de så kallade Lando/Beale-principerna. Dessutom har projektgruppen ett nära samarbete med ’Study Group on a European Civil Code’ (prof. Christian von Bar och prof. Hugh Beale). Inom ramen för denna organisation ansvarar gruppen särskilt för försäkringsavtalsrätt”. |
| --- | --- |

6.

Komparativrättsliga studier av försäkringsavtalsrätten måste genomföras i nära samband med den allmänna avtalsrätten. Projektgruppen uppfyller detta krav genom att kontinuerligt särskilt beakta och följa de så kallade Lando/Beale-principerna. Dessutom har projektgruppen ett nära samarbete med ’Study Group on a European Civil Code’ (prof. Christian von Bar och prof. Hugh Beale). Inom ramen för denna organisation ansvarar gruppen särskilt för försäkringsavtalsrätt”.

| 1.5 | Under beredningen av detta yttrande genomfördes flera arbetsmöten med deltagare från Europeiska kommissionen som arbetar med försäkringssektorn och genomförandet av inre marknaden, företrädare för Europeiska försäkringskommittén och Europeiska byrån för konsumentorganisationer (BEUC). Syftet var att samla synpunkter, kommentarer och förslag med avseende på vårt ämnesområde. |
| --- | --- |

1.5

Under beredningen av detta yttrande genomfördes flera arbetsmöten med deltagare från Europeiska kommissionen som arbetar med försäkringssektorn och genomförandet av inre marknaden, företrädare för Europeiska försäkringskommittén och Europeiska byrån för konsumentorganisationer (BEUC). Syftet var att samla synpunkter, kommentarer och förslag med avseende på vårt ämnesområde.

| 1.6 | Man beslutade dessutom att utarbeta en enkät som skulle lämnas ut till en lång rad offentliga och privata instanser, såväl på nationell nivå som gemenskapsnivå, som företräder de intressenter som främst berörs (försäkringsföretag, näringsidkare och andra yrkesverksamma samt konsumenter), liksom också jurister med specialkompetens och andra akademiker, med olika ursprung och med erfarenhet av olika rättssystem. |
| --- | --- |

1.6

Man beslutade dessutom att utarbeta en enkät som skulle lämnas ut till en lång rad offentliga och privata instanser, såväl på nationell nivå som gemenskapsnivå, som företräder de intressenter som främst berörs (försäkringsföretag, näringsidkare och andra yrkesverksamma samt konsumenter), liksom också jurister med specialkompetens och andra akademiker, med olika ursprung och med erfarenhet av olika rättssystem.

| 1.7 | Föreliggande yttrande redogör kortfattat för de skriftliga svaren på den nämnda enkäten liksom för de reaktioner och förslag som kom fram under hearingar den 16 april 2004. |
| --- | --- |

1.7

Föreliggande yttrande redogör kortfattat för de skriftliga svaren på den nämnda enkäten liksom för de reaktioner och förslag som kom fram under hearingar den 16 april 2004.

2.   Tidigare behandling av frågan

| 2.1 | Denna fråga är inte ny för EESK. Redan i initiativyttrandet om den inre marknaden och konsumentskyddet (1) refererade EESK till ”Förslag till rådets förordning om en samordning av lagstiftning och andra regler för försäkringsavtal”, som främst syftade till att harmonisera vissa grundläggande rättsregler för försäkringsavtal (2), och beklagade att kommissionen inte hade visat någon avsikt att ta upp ämnet igen ”trots att den allmänna uppfattningen både hos försäkringsbranschen och konsumentorganisationerna är att avsaknaden av gemenskapsregler vad beträffar försäkringsavtal (minimal harmonisering av lagstiftningen) otvivelaktigt leder till att en hel rad hinder och svårigheter uppstår på väg mot fullbordandet av den inre marknaden på detta område (3)” |
| --- | --- |

2.1

Denna fråga är inte ny för EESK. Redan i initiativyttrandet om den inre marknaden och konsumentskyddet (1) refererade EESK till ”Förslag till rådets förordning om en samordning av lagstiftning och andra regler för försäkringsavtal”, som främst syftade till att harmonisera vissa grundläggande rättsregler för försäkringsavtal (2), och beklagade att kommissionen inte hade visat någon avsikt att ta upp ämnet igen ”trots att den allmänna uppfattningen både hos försäkringsbranschen och konsumentorganisationerna är att avsaknaden av gemenskapsregler vad beträffar försäkringsavtal (minimal harmonisering av lagstiftningen) otvivelaktigt leder till att en hel rad hinder och svårigheter uppstår på väg mot fullbordandet av den inre marknaden på detta område (3)”

| 2.1.1 | Längre fram i texten framhöll kommittén att vad som allmänt betraktas som ett av de första hindren för ett verkligt genomförande av inre marknaden är ”avsaknaden av harmonisering på en rättslig grundnivå, det vill säga en lägsta regleringsnivå för försäkringsavtalsrätten i Europeiska unionen (4)”. |
| --- | --- |

2.1.1

Längre fram i texten framhöll kommittén att vad som allmänt betraktas som ett av de första hindren för ett verkligt genomförande av inre marknaden är ”avsaknaden av harmonisering på en rättslig grundnivå, det vill säga en lägsta regleringsnivå för försäkringsavtalsrätten i Europeiska unionen (4)”.

| 2.1.2 | Å andra sidan ville kommittén fästa uppmärksamhet vid det faktum att ”på gemenskapsnivå finns inget rättsligt regelverk som fastställer en miniminivå vad beträffar klarhet i försäkringsavtal i allmänhet, bl. a. i andra försäkringar än livförsäkringar, eller som ger enskilda exempel på oskäliga, allmänna avtalsvillkor på försäkringsområdet, eller ens anger allmänna principer för god sed och avtalsbalans på just detta område” (5). |
| --- | --- |

2.1.2

Å andra sidan ville kommittén fästa uppmärksamhet vid det faktum att ”på gemenskapsnivå finns inget rättsligt regelverk som fastställer en miniminivå vad beträffar klarhet i försäkringsavtal i allmänhet, bl. a. i andra försäkringar än livförsäkringar, eller som ger enskilda exempel på oskäliga, allmänna avtalsvillkor på försäkringsområdet, eller ens anger allmänna principer för god sed och avtalsbalans på just detta område” (5).

| 2.1.3 | Ytterligare ett citat: ”Skillnaderna mellan olika medlemsstaters sätt att reglera dessa frågor eller, i de fall då detta inte skett, avsaknaden av regler – något som gör att alla dessa problem måste lösas på en marknad där konkurrensen är långt ifrån perfekt och där aktörerna på ena sidan tenderar att söka samförstånd till nackdel för den andra sidan – är grunden till att det finns en mängd olika lösningar för identiska situationer inom den inre marknaden, framför allt när det gäller gränsöverskridande transaktioner – som blivit enklare att genomföra tack vare informationssamhällets tillkomst (6).” |
| --- | --- |

2.1.3

Ytterligare ett citat: ”Skillnaderna mellan olika medlemsstaters sätt att reglera dessa frågor eller, i de fall då detta inte skett, avsaknaden av regler – något som gör att alla dessa problem måste lösas på en marknad där konkurrensen är långt ifrån perfekt och där aktörerna på ena sidan tenderar att söka samförstånd till nackdel för den andra sidan – är grunden till att det finns en mängd olika lösningar för identiska situationer inom den inre marknaden, framför allt när det gäller gränsöverskridande transaktioner – som blivit enklare att genomföra tack vare informationssamhällets tillkomst (6).”

| 2.1.4 | I yttrandet följde sedan en analys av de områden som skulle/borde kunna harmonieras, varefter EESK gjorde kommissionen och medlemsstaterna uppmärksamma på ”behovet av att se över kommissionens förslag till direktiv från 1979 om minimiharmonisering på försäkringsområdet i ljuset av subsidiaritetsprincipen” (7) och uppmanade kommissionen att göra samlade ansträngningar för att på gemenskapsnivå definiera vilka gemensamma minimikrav som skall gälla för försäkringsavtal (förslag till direktiv) (8). |
| --- | --- |

2.1.4

I yttrandet följde sedan en analys av de områden som skulle/borde kunna harmonieras, varefter EESK gjorde kommissionen och medlemsstaterna uppmärksamma på ”behovet av att se över kommissionens förslag till direktiv från 1979 om minimiharmonisering på försäkringsområdet i ljuset av subsidiaritetsprincipen” (7) och uppmanade kommissionen att göra samlade ansträngningar för att på gemenskapsnivå definiera vilka gemensamma minimikrav som skall gälla för försäkringsavtal (förslag till direktiv) (8).

| 2.2 | Dessutom har konsumentorganisationerna och försäkringsföretagens branschorganisationer sedan länge påtalat nödvändigheten av en ökad harmonisering av lagstiftningen på området för försäkringsavtal. |
| --- | --- |

2.2

Dessutom har konsumentorganisationerna och försäkringsföretagens branschorganisationer sedan länge påtalat nödvändigheten av en ökad harmonisering av lagstiftningen på området för försäkringsavtal.

| 2.2.1 | Redan 1986 framhöll European Consumer Law Group att det är nödvändigt med en viss harmonisering av lagstiftningen inom gemenskapen och angav i detalj vilka aspekter vid slutande av försäkringsavtal som gruppen ansåg borde harmoniseras (9). |
| --- | --- |

2.2.1

Redan 1986 framhöll European Consumer Law Group att det är nödvändigt med en viss harmonisering av lagstiftningen inom gemenskapen och angav i detalj vilka aspekter vid slutande av försäkringsavtal som gruppen ansåg borde harmoniseras (9).

| 2.2.2 | BEUC har också åtminstone sedan 1994 framhållit att det vore lämpligt att skapa en grundläggande lagstiftningsram som omfattar alla aspekter som är viktiga för försäkringsavtal och som kunde utgöra en samling gemensamma rättsliga miniminormer. |
| --- | --- |

2.2.2

BEUC har också åtminstone sedan 1994 framhållit att det vore lämpligt att skapa en grundläggande lagstiftningsram som omfattar alla aspekter som är viktiga för försäkringsavtal och som kunde utgöra en samling gemensamma rättsliga miniminormer.

| 2.2.3 | Liknande åsikter framfördes i december 1998 av olika representativa konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

2.2.3

Liknande åsikter framfördes i december 1998 av olika representativa konsumentorganisationer.

| 2.2.4 | Europeiska försäkringskommittén underströk i sin kommentar till kommissionens meddelande om en enhetligare europeisk avtalsrätt att skillnaderna i de nationella lagstiftningarna som reglerar försäkringsavtal som sluts med konsumenter utgör ett

  hinder för utvecklingen av gränsöverskridande försäkringstransaktioner.
  Dessutom framhöll denna kommitté att bestämmelserna i gemenskapens harmoniserade regelverk som avser försäkringsavtal är så omfattande och komplexa att detta utgör ett verkligt problem. |
| --- | --- |

2.2.4

Europeiska försäkringskommittén underströk i sin kommentar till kommissionens meddelande om en enhetligare europeisk avtalsrätt att skillnaderna i de nationella lagstiftningarna som reglerar försäkringsavtal som sluts med konsumenter utgör ett

  hinder för utvecklingen av gränsöverskridande försäkringstransaktioner.
  Dessutom framhöll denna kommitté att bestämmelserna i gemenskapens harmoniserade regelverk som avser försäkringsavtal är så omfattande och komplexa att detta utgör ett verkligt problem.

| 2.2.4.1 | Europeiska försäkringskommittén räknar upp ett antal fall där likadana regler återkommer eller är inkonsekvent återgivna i de olika tillämpliga gemenskapstexterna och avslutar med att ge sitt stöd åt detta projekt för förbättring av gemenskapslagstiftningen, under förutsättning att det föregås av en adekvat kostnads-/nyttoanalys och ett omfattande samråd med berörda parter, varvid hinder på inre marknaden skall vara den centrala frågeställningen (10). |
| --- | --- |

2.2.4.1

Europeiska försäkringskommittén räknar upp ett antal fall där likadana regler återkommer eller är inkonsekvent återgivna i de olika tillämpliga gemenskapstexterna och avslutar med att ge sitt stöd åt detta projekt för förbättring av gemenskapslagstiftningen, under förutsättning att det föregås av en adekvat kostnads-/nyttoanalys och ett omfattande samråd med berörda parter, varvid hinder på inre marknaden skall vara den centrala frågeställningen (10).

| 2.3 | I sina meddelanden ”Europeisk avtalsrätt” (11) och ”En mer samordnad europeisk avtalsrätt – en handlingsplan (12)” har kommissionen å sin sida framhållit att försäkringsavtal är ett av de områden inom finansiella tjänster som enligt olika konsulterade instanser vållar flest problem på grund av skillnaderna i de nationella bestämmelser som tillämpas. Därför menar kommissionen att ”ytterligare samstämmighet kan komma att behövas beträffande sådana åtgärder så att det kan göras en avvägning mellan å ena sidan behovet av att skapa en ökad överensstämmelse mellan de nationella bestämmelserna och å andra sidan behovet av att främja produktinnovation och produktval”, något som rent av bör ”utgöra en uppföljande åtgärd till handlingsplanen om förenklad lagstiftning” (13). |
| --- | --- |

2.3

I sina meddelanden ”Europeisk avtalsrätt” (11) och ”En mer samordnad europeisk avtalsrätt – en handlingsplan (12)” har kommissionen å sin sida framhållit att försäkringsavtal är ett av de områden inom finansiella tjänster som enligt olika konsulterade instanser vållar flest problem på grund av skillnaderna i de nationella bestämmelser som tillämpas. Därför menar kommissionen att ”ytterligare samstämmighet kan komma att behövas beträffande sådana åtgärder så att det kan göras en avvägning mellan å ena sidan behovet av att skapa en ökad överensstämmelse mellan de nationella bestämmelserna och å andra sidan behovet av att främja produktinnovation och produktval”, något som rent av bör ”utgöra en uppföljande åtgärd till handlingsplanen om förenklad lagstiftning” (13).

| 2.4 | Europaparlamentet beklagar i sin resolution om kommissionens meddelande om den tidigare citerade handlingsplanen ”att inga snabba åtgärder vidtagits för att ta fram frivilliga instrument inom vissa områden, exempelvis i fråga om konsumenttransaktioner och försäkringar, vilka skulle medföra avsevärda fördelar med avseende på att den inre marknaden fungerar väl och att antalet transaktioner och handeln inom gemenskapen ökar” och anser att det ”för att underlätta den gränsöverskridande handeln inom den inre marknaden, snarast bör införas ett frivilligt instrument inom vissa områden, framför allt vad gäller konsumentavtal och försäkringsavtal, och uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt ta fram ett tillvalsinstrument för konsumentavtal och försäkringsavtal, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras och lämpliga, tvingande regler införs.” (14) |
| --- | --- |

2.4

Europaparlamentet beklagar i sin resolution om kommissionens meddelande om den tidigare citerade handlingsplanen ”att inga snabba åtgärder vidtagits för att ta fram frivilliga instrument inom vissa områden, exempelvis i fråga om konsumenttransaktioner och försäkringar, vilka skulle medföra avsevärda fördelar med avseende på att den inre marknaden fungerar väl och att antalet transaktioner och handeln inom gemenskapen ökar” och anser att det ”för att underlätta den gränsöverskridande handeln inom den inre marknaden, snarast bör införas ett frivilligt instrument inom vissa områden, framför allt vad gäller konsumentavtal och försäkringsavtal, och uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt ta fram ett tillvalsinstrument för konsumentavtal och försäkringsavtal, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras och lämpliga, tvingande regler införs.” (14)

3.   Responsen på enkäten och hearingen den 16 april 2004

| 3.1 | Enkäten som skickades ut till flera olika instanser besvarades dels av de olika ländernas nationella regleringsmyndigheter, dels av intresseorganisationer som företräder försäkringsföretagen, näringslivet, handeln och konsumenterna. Allt som allt skickades 27 svar in. |
| --- | --- |

3.1

Enkäten som skickades ut till flera olika instanser besvarades dels av de olika ländernas nationella regleringsmyndigheter, dels av intresseorganisationer som företräder försäkringsföretagen, näringslivet, handeln och konsumenterna. Allt som allt skickades 27 svar in.

| 3.1.1 | De länder man fick in svar från var Tyskland, Österrike, Belgien, Slovakien, Slovenien, Finland, Frankrike, Liechtenstein, Litauen, Malta, Norge, Polen och Sverige. |
| --- | --- |

3.1.1

De länder man fick in svar från var Tyskland, Österrike, Belgien, Slovakien, Slovenien, Finland, Frankrike, Liechtenstein, Litauen, Malta, Norge, Polen och Sverige.

| 3.1.2 | Medlemmarna i projektgruppen ”Restatement of European Insurance Contract Law” svarade som en enhet och avgav en gemensam ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.1.2

Medlemmarna i projektgruppen ”Restatement of European Insurance Contract Law” svarade som en enhet och avgav en gemensam ståndpunkt.

| 3.2 | En övervägande majoritet uttryckte följande åsikter:






  a) | Avsaknaden av harmoniserade tvingande regler inom försäkringsrätten utgör ett hinder för tillhandahållandet av gränsöverskridande försäkringstjänster. Man gav åtskilliga exempel som illustrerar detta. |
| --- | --- | --- |

3.2

En övervägande majoritet uttryckte följande åsikter:

a)

Avsaknaden av harmoniserade tvingande regler inom försäkringsrätten utgör ett hinder för tillhandahållandet av gränsöverskridande försäkringstjänster. Man gav åtskilliga exempel som illustrerar detta.

| b) | Denna situation utgör ett hinder för konsumenter som vill teckna försäkringsavtal med ett utländskt försäkringsbolag. Detta illustrerades genom en mängd exempel. |
| --- | --- |

b)

Denna situation utgör ett hinder för konsumenter som vill teckna försäkringsavtal med ett utländskt försäkringsbolag. Detta illustrerades genom en mängd exempel.

| c) | Detta förhållande utgör ett hinder för försäkringsförmedlare som vill erbjuda sina tjänster utanför det egna landets gränser. Flera exempel på detta presenterades. |
| --- | --- |

c)

Detta förhållande utgör ett hinder för försäkringsförmedlare som vill erbjuda sina tjänster utanför det egna landets gränser. Flera exempel på detta presenterades.

| d) | En harmonisering av de tvingande reglerna inom försäkringsrätten skulle ge försäkringsföretagen, konsumenterna och försäkringsförmedlarna ökade möjligheter att genomföra gränsöverskridande försäkringstransaktioner. |
| --- | --- |

d)

En harmonisering av de tvingande reglerna inom försäkringsrätten skulle ge försäkringsföretagen, konsumenterna och försäkringsförmedlarna ökade möjligheter att genomföra gränsöverskridande försäkringstransaktioner.

| e) | Kommissionens direktiv från 1979/1980 är en bra utgångspunkt för en vidare diskussion om detta ämne, trots att terminologin och normerna behöver omarbetas, vilket några svarande också lämnade exempel och förslag på. |
| --- | --- |

e)

Kommissionens direktiv från 1979/1980 är en bra utgångspunkt för en vidare diskussion om detta ämne, trots att terminologin och normerna behöver omarbetas, vilket några svarande också lämnade exempel och förslag på.

| 3.3 | Vid utfrågningen deltog 46 personer som företrädde 36 organ i 17 länder. |
| --- | --- |

3.3

Vid utfrågningen deltog 46 personer som företrädde 36 organ i 17 länder.

| 3.4 | Svaren på enkäten och diskussionerna under utfrågningen kan sammanfattas i följande huvudlinjer som man var överens om: |
| --- | --- |

3.4

Svaren på enkäten och diskussionerna under utfrågningen kan sammanfattas i följande huvudlinjer som man var överens om:

| 3.4.1 | Det föreligger avsevärda skillnader mellan de nationella rättssystemen med avseende på försäkringsavtal. |
| --- | --- |

3.4.1

Det föreligger avsevärda skillnader mellan de nationella rättssystemen med avseende på försäkringsavtal.

| 3.4.2 | Bristen på harmonisering när det gäller försäkringslagstiftningen inom EU är allvarlig och påverkar genomförandet av inre marknaden på detta område. |
| --- | --- |

3.4.2

Bristen på harmonisering när det gäller försäkringslagstiftningen inom EU är allvarlig och påverkar genomförandet av inre marknaden på detta område.

| 3.4.3 | Särskilt när det gäller mindre och medelstora försäkringstagare (enskilda konsumenter och små och medelstora företag) är en viss grad av harmonisering önskvärd/nödvändig för att undvika olika villkor och diskriminering (massrisker). |
| --- | --- |

3.4.3

Särskilt när det gäller mindre och medelstora försäkringstagare (enskilda konsumenter och små och medelstora företag) är en viss grad av harmonisering önskvärd/nödvändig för att undvika olika villkor och diskriminering (massrisker).

| 3.4.4 | Den tillnärmning som behöver genomföras i syfte att harmonisera försäkringsavtalsrätten bör ske gradvis och utan någon överdriven skärpning av reglerna, eftersom man bör hålla i minnet att harmonisering inte är ett mål i sig utan ett instrument för genomförandet av inre marknaden samtidigt som principerna om nödvändighet och proportionalitet iakttas. |
| --- | --- |

3.4.4

Den tillnärmning som behöver genomföras i syfte att harmonisera försäkringsavtalsrätten bör ske gradvis och utan någon överdriven skärpning av reglerna, eftersom man bör hålla i minnet att harmonisering inte är ett mål i sig utan ett instrument för genomförandet av inre marknaden samtidigt som principerna om nödvändighet och proportionalitet iakttas.

| 3.4.5 | Harmoniseringen bör främst inriktas på






  — | tvingande bestämmelser och |
| --- | --- | --- |

3.4.5

Harmoniseringen bör främst inriktas på

—

tvingande bestämmelser och

| — | försäkringsavtalsrätten i allmänhet. |
| --- | --- |

—

försäkringsavtalsrätten i allmänhet.

| 3.4.6 | När det gäller formen, kan den avtalsmodell som harmoniseringen leder till vara ”frivillig”, men så snart avtalet tecknats måste det vara bindande för båda parter med avseende på samtliga villkor och punkter. |
| --- | --- |

3.4.6

När det gäller formen, kan den avtalsmodell som harmoniseringen leder till vara ”frivillig”, men så snart avtalet tecknats måste det vara bindande för båda parter med avseende på samtliga villkor och punkter.

| 3.4.7 | Instrumentet man väljer för att fastställa en sådan modell bör vara en förordning, så att en fullständig harmonisering säkerställs. |
| --- | --- |

3.4.7

Instrumentet man väljer för att fastställa en sådan modell bör vara en förordning, så att en fullständig harmonisering säkerställs.

| 3.4.8 | Vid utarbetandet av förordningen kan förslagen till direktiv från 1979 och 1980, med EP:s och EESK:s förslag till ändringar, utgöra en utgångspunkt. De bör dock omarbetas grundligt i ljuset av den utveckling som sedan dess skett på området för försäkringsavtal. |
| --- | --- |

3.4.8

Vid utarbetandet av förordningen kan förslagen till direktiv från 1979 och 1980, med EP:s och EESK:s förslag till ändringar, utgöra en utgångspunkt. De bör dock omarbetas grundligt i ljuset av den utveckling som sedan dess skett på området för försäkringsavtal.

| 3.4.9 | En harmonisering som utformas på detta sätt kan bidra till en ökning av gränsöverskridande försäkringstransaktioner och att utveckla inre marknadens kapacitet på detta område. |
| --- | --- |

3.4.9

En harmonisering som utformas på detta sätt kan bidra till en ökning av gränsöverskridande försäkringstransaktioner och att utveckla inre marknadens kapacitet på detta område.

| 3.4.10 | Den rättsliga grunden för ett initiativ av detta slag skulle kunna vara artikel 95 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.4.10

Den rättsliga grunden för ett initiativ av detta slag skulle kunna vara artikel 95 i EG-fördraget.

| 3.5 | I några kommentarer från deltagarna och vissa enkätsvar framhålls följande: |
| --- | --- |

3.5

I några kommentarer från deltagarna och vissa enkätsvar framhålls följande:

| 3.5.1 | Harmoniseringen måste bygga på valfrihet och begränsas till att fastställa de grundläggande principerna. |
| --- | --- |

3.5.1

Harmoniseringen måste bygga på valfrihet och begränsas till att fastställa de grundläggande principerna.

| 3.5.2 | Harmoniseringen skall avse enbart gränsöverskridande avtal och endast gälla för fysiska personer. |
| --- | --- |

3.5.2

Harmoniseringen skall avse enbart gränsöverskridande avtal och endast gälla för fysiska personer.

| 3.5.3 | Denna harmonisering är inte en patentlösning för att komma till rätta med alla problem som har att göra med hur den inre marknaden för försäkringar fungerar. |
| --- | --- |

3.5.3

Denna harmonisering är inte en patentlösning för att komma till rätta med alla problem som har att göra med hur den inre marknaden för försäkringar fungerar.

| 3.5.4 | Man bör i detta sammanhang också ta särskild hänsyn till ömsesidiga försäkringar och socialförsäkringsinstitut med tanke på deras särprägel. |
| --- | --- |

3.5.4

Man bör i detta sammanhang också ta särskild hänsyn till ömsesidiga försäkringar och socialförsäkringsinstitut med tanke på deras särprägel.

4.   Behovet av ett gemenskapsinitiativ

4.1   Inre marknaden och försäkringar

4.1.1   Allmänna kommentarer om inre marknaden i förhållande till försäkringar

| 4.1.1.1 | EU:s inre marknad omfattar ett område utan inre gränser som möjliggör fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital (artikel 14.2 i EG-fördraget). Försäkringar faller antingen under friheten att tillhandahålla tjänster (artiklarna 49–55 i EG-fördraget) eller under etableringsfriheten, beroende på omständigheterna. Att försäkringsföretag tillhandahåller gränsöverskridande tjänster eller etablerar sig i en annan medlemsstat gör att de ger sig in i konkurrensen med de försäkringsprodukter som endast erbjuds inom landet. |
| --- | --- |

4.1.1.1

EU:s inre marknad omfattar ett område utan inre gränser som möjliggör fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital (artikel 14.2 i EG-fördraget). Försäkringar faller antingen under friheten att tillhandahålla tjänster (artiklarna 49–55 i EG-fördraget) eller under etableringsfriheten, beroende på omständigheterna. Att försäkringsföretag tillhandahåller gränsöverskridande tjänster eller etablerar sig i en annan medlemsstat gör att de ger sig in i konkurrensen med de försäkringsprodukter som endast erbjuds inom landet.

| 4.1.1.2 | Följaktligen får en försäkringstagare ett större antal alternativ att välja mellan. I idealfallet bör konsumenternas slutliga val av försäkring vara den ”osynliga hand” som styr inre marknaden för försäkringar. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Följaktligen får en försäkringstagare ett större antal alternativ att välja mellan. I idealfallet bör konsumenternas slutliga val av försäkring vara den ”osynliga hand” som styr inre marknaden för försäkringar.

| 4.1.1.3 | Det finns andra friheter som berörs av frågan om försäkringar: Fri överföring av premier och försäkringsutbetalningar garanteras (artikel 56 i EG-fördraget). Dessutom skall försäkringstagare som utnyttjar sina friheter i enlighet med artikel 18 i EG-fördraget inte behöva se sina försäkringsavtal påverkas negativt av att de flyttar till ett land med en annan rättsordning. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Det finns andra friheter som berörs av frågan om försäkringar: Fri överföring av premier och försäkringsutbetalningar garanteras (artikel 56 i EG-fördraget). Dessutom skall försäkringstagare som utnyttjar sina friheter i enlighet med artikel 18 i EG-fördraget inte behöva se sina försäkringsavtal påverkas negativt av att de flyttar till ett land med en annan rättsordning.

4.1.2   Nuläget för harmonisering av försäkringsrätten och försäkringsavtalsrätten

| 4.1.2.1 | På grund av alla de beröringspunkter som finns mellan försäkringar (lagstiftning) och friheterna i EG-fördraget beslutade EG att harmonisera viktiga delar av försäkringsrätten för att kunna åstadkomma en (korrekt) fungerande inre marknad. Lagstiftningen avseende tillsyn av försäkringar är i stort sett harmoniserad inom EG och EES genom tre generationer av direktiv på försäkringsområdet. |
| --- | --- |

4.1.2.1

På grund av alla de beröringspunkter som finns mellan försäkringar (lagstiftning) och friheterna i EG-fördraget beslutade EG att harmonisera viktiga delar av försäkringsrätten för att kunna åstadkomma en (korrekt) fungerande inre marknad. Lagstiftningen avseende tillsyn av försäkringar är i stort sett harmoniserad inom EG och EES genom tre generationer av direktiv på försäkringsområdet.

| 4.1.2.2 | Ett resultat av detta blev att man inrättade ett system för tillstånd och kontroll i ursprungslandet, något som redan hade påtalats i EG-domstolens dom av den 4 december 1986 (15). På området för försäkringsavtalsrätt begränsades harmoniseringen mer eller mindre till frågor som gäller internationell privaträtt och internationell processrätt. (16) |
| --- | --- |

4.1.2.2

Ett resultat av detta blev att man inrättade ett system för tillstånd och kontroll i ursprungslandet, något som redan hade påtalats i EG-domstolens dom av den 4 december 1986 (15). På området för försäkringsavtalsrätt begränsades harmoniseringen mer eller mindre till frågor som gäller internationell privaträtt och internationell processrätt. (16)

| 4.1.2.3 | Den materiella försäkringsrätten har endast harmoniserats inom vissa specifika sektorer, och inom dessa sektorer berörs bara vissa särskilda aspekter. Det finns till exempel en omfattande lagstiftningskorpus inom området för motorfordonsförsäkring (17). Gemensamma regler förekommer också när det gäller rättsskyddsförsäkring (18). |
| --- | --- |

4.1.2.3

Den materiella försäkringsrätten har endast harmoniserats inom vissa specifika sektorer, och inom dessa sektorer berörs bara vissa särskilda aspekter. Det finns till exempel en omfattande lagstiftningskorpus inom området för motorfordonsförsäkring (17). Gemensamma regler förekommer också när det gäller rättsskyddsförsäkring (18).

| 4.1.2.4 | Under nationell lagstiftning faller emellertid fortfarande den materiella försäkringsavtalsrätten, eller den allmänna del som innehåller regler som avser samtliga försäkringsslag. Mot denna bakgrund ställer man sig oundvikligen frågan om en väl fungerande inre försäkringsmarknad också kräver en harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Svaret på denna fråga är jakande om skillnaderna i de nationella rättsordningarna för försäkringsavtal utgör ett hinder för inre marknadens genomförande. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Under nationell lagstiftning faller emellertid fortfarande den materiella försäkringsavtalsrätten, eller den allmänna del som innehåller regler som avser samtliga försäkringsslag. Mot denna bakgrund ställer man sig oundvikligen frågan om en väl fungerande inre försäkringsmarknad också kräver en harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Svaret på denna fråga är jakande om skillnaderna i de nationella rättsordningarna för försäkringsavtal utgör ett hinder för inre marknadens genomförande.

4.2   Försäkringsavtalsrätten som hinder för den inre försäkringsmarknadens funktion

4.2.1   Aktuell situation: en bristfällig inre försäkringsmarknad

| 4.2.1.1 | Det finns fakta som talar för att de åtgärder som EG hittills vidtagit (19) på ett påtagligt sätt har förbättrat men ännu inte fulländat den inre försäkringsmarknadens funktion (20). Ett exempel som belyser detta är friheten att tillhandahålla försäkringstjänster när det gäller massrisker, som säkerställs genom artikel 49 i EG-fördraget och som fastställs i direktiven om försäkringsrätt, men i verkligheten utnyttjar varken försäkringsbranschen eller konsumenterna denna frihet i någon högre grad. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Det finns fakta som talar för att de åtgärder som EG hittills vidtagit (19) på ett påtagligt sätt har förbättrat men ännu inte fulländat den inre försäkringsmarknadens funktion (20). Ett exempel som belyser detta är friheten att tillhandahålla försäkringstjänster när det gäller massrisker, som säkerställs genom artikel 49 i EG-fördraget och som fastställs i direktiven om försäkringsrätt, men i verkligheten utnyttjar varken försäkringsbranschen eller konsumenterna denna frihet i någon högre grad.

4.2.2   Bakgrund till den aktuella situationen

| 4.2.2.1 | Den tidigare beskrivna aktuella situationen kan tydliggöras genom en analys av den rättsliga bakgrunden. En av nyckelfaktorerna är det faktum att försäkringar ofta beskrivs som en ”rättslig produkt”. Med detta menas att den produkt som säljs av ett försäkringsföretag utgörs av det egentliga försäkringsavtalet, som utformas i enlighet med parternas överenskommelse och den rättsordning (bindande) som är tillämplig. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Den tidigare beskrivna aktuella situationen kan tydliggöras genom en analys av den rättsliga bakgrunden. En av nyckelfaktorerna är det faktum att försäkringar ofta beskrivs som en ”rättslig produkt”. Med detta menas att den produkt som säljs av ett försäkringsföretag utgörs av det egentliga försäkringsavtalet, som utformas i enlighet med parternas överenskommelse och den rättsordning (bindande) som är tillämplig.

| 4.2.2.2 | Något problem för en väl fungerande inre marknad bör inte föreligga så länge som parternas oberoende ställning på området för avtalsrätt ger dem rätt att utforma försäkringsprodukterna efter ömsesidiga önskemål. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Något problem för en väl fungerande inre marknad bör inte föreligga så länge som parternas oberoende ställning på området för avtalsrätt ger dem rätt att utforma försäkringsprodukterna efter ömsesidiga önskemål.

| 4.2.2.3 | Det är dock i stor utsträckning tvingande regler (21) som gäller för försäkringar. Vissa av dessa regler är samtidigt tvingande på internationell nivå. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Det är dock i stor utsträckning tvingande regler (21) som gäller för försäkringar. Vissa av dessa regler är samtidigt tvingande på internationell nivå.

| 4.2.2.4 | Faktum är att ett försäkringsbolags produkt i hög grad påverkas av den lagstiftning som gäller, vilket innebär att skillnaderna mellan de olika nationella rättsordningarna för försäkringsavtal kan utgöra hinder för inre marknadens funktion. I kommissionens handlingsplan om en mer samordnad europeisk avtalsrätt erkänns öppet detta faktum (22). Denna situation kommer att analyseras längre fram ur de olika parternas perspektiv, försäkringsgivarens (punkt 4.2.3), försäkringstagarens (punkt 4.2.4) och försäkringsförmedlarens (punkt 4.2.5.). |
| --- | --- |

4.2.2.4

Faktum är att ett försäkringsbolags produkt i hög grad påverkas av den lagstiftning som gäller, vilket innebär att skillnaderna mellan de olika nationella rättsordningarna för försäkringsavtal kan utgöra hinder för inre marknadens funktion. I kommissionens handlingsplan om en mer samordnad europeisk avtalsrätt erkänns öppet detta faktum (22). Denna situation kommer att analyseras längre fram ur de olika parternas perspektiv, försäkringsgivarens (punkt 4.2.3), försäkringstagarens (punkt 4.2.4) och försäkringsförmedlarens (punkt 4.2.5.).

4.2.3   Försäkringsgivarens perspektiv

| 4.2.3.1 | Försäkringsgivaren är den som ställer ut en försäkring. Utformningen av ett försäkringsavtal grundar sig på en riskkalkyl som tar hänsyn till den rättsliga ram som gäller vid försäljning av försäkringen. En försäkringsgivare som kan sälja en produkt i enlighet med en enhetligt gällande rättsordning i hela gemenskapen kan föra samman riskerna inom gemenskapen utan sådana snedvridningar som orsakas av skillnader i nationell försäkringsavtalsrätt. Skillnader i den nationella försäkringsavtalsrätten skulle följaktligen inte utgöra något hinder för försäkringsgivarens friheter. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Försäkringsgivaren är den som ställer ut en försäkring. Utformningen av ett försäkringsavtal grundar sig på en riskkalkyl som tar hänsyn till den rättsliga ram som gäller vid försäljning av försäkringen. En försäkringsgivare som kan sälja en produkt i enlighet med en enhetligt gällande rättsordning i hela gemenskapen kan föra samman riskerna inom gemenskapen utan sådana snedvridningar som orsakas av skillnader i nationell försäkringsavtalsrätt. Skillnader i den nationella försäkringsavtalsrätten skulle följaktligen inte utgöra något hinder för försäkringsgivarens friheter.

| 4.2.3.2 | Om däremot den lagstiftning som gäller för ett avtal ändras beroende på var försäljningen sker skulle varje medlemsstats rättsordning påverka riskkalkylen, vilket leder till att den princip om stora kvantiteter som all försäkringsverksamhet bygger på inte fungerar. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Om däremot den lagstiftning som gäller för ett avtal ändras beroende på var försäljningen sker skulle varje medlemsstats rättsordning påverka riskkalkylen, vilket leder till att den princip om stora kvantiteter som all försäkringsverksamhet bygger på inte fungerar.

| 4.2.3.3 | Försäkringsgivare som saluför sina tjänster över gränserna skulle behöva anpassa sina avtal efter olika modeller och kalkyler i enlighet med gällande lagstiftning, vilket skulle utgöra ett betydande hinder för inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Försäkringsgivare som saluför sina tjänster över gränserna skulle behöva anpassa sina avtal efter olika modeller och kalkyler i enlighet med gällande lagstiftning, vilket skulle utgöra ett betydande hinder för inre marknadens funktion.

| 4.2.3.4 | En summarisk analys av gemenskapens regler inom ramen för internationell privaträtt på området för försäkringar visar att en försäkringsgivare i verkligheten är tvungen att anpassa sina avtal till den rättsordning som gäller i det land där försäkringen saluförs. I enlighet med artikel 1 a och 1 h i andra direktivet om annan försäkring än livförsäkring (23) faller försäkringsavtal under den medlemsstats lagstiftning där risken placeras, och i enlighet med artikel 32.1 första strecksatsen i direktivet om livförsäkring (24) i den medlemsstat där avtalet tecknas. Den plats där risken placeras eller där avtalet sluts sammanfaller i de flesta fall med försäkringstagarens stadigvarande bostadsort (25). |
| --- | --- |

4.2.3.4

En summarisk analys av gemenskapens regler inom ramen för internationell privaträtt på området för försäkringar visar att en försäkringsgivare i verkligheten är tvungen att anpassa sina avtal till den rättsordning som gäller i det land där försäkringen saluförs. I enlighet med artikel 1 a och 1 h i andra direktivet om annan försäkring än livförsäkring (23) faller försäkringsavtal under den medlemsstats lagstiftning där risken placeras, och i enlighet med artikel 32.1 första strecksatsen i direktivet om livförsäkring (24) i den medlemsstat där avtalet tecknas. Den plats där risken placeras eller där avtalet sluts sammanfaller i de flesta fall med försäkringstagarens stadigvarande bostadsort (25).

| 4.2.3.5 | Försäkringsgivaren kan kringgå detta genom att välja vilken lagstiftning som skall tillämpas för försäkringsavtalet (med största sannolikhet den lagstiftning som gäller där försäkringsgivaren har sitt säte) i överenskommelse med försäkringstagaren. Denna möjlighet är dock relativt begränsad på grund av de internationella privaträttsliga reglerna i direktiven om försäkringar. När det gäller andra försäkringar än livförsäkringar tillåter direktiven endast val av tillämplig lag då det gäller försäkringsavtal som omfattar stora risker (26). Medlemsstaterna, dvs. den medlemsstat där risken är belägen, kan bestämma omfattningen av avtalsparternas valfrihet (27). I alla övriga fall begränsas till viss del avtalsparternas valfrihet (28), vilket alltså inte löser problemen för försäkringsföretag som saluför sina försäkringar över gränserna. När det gäller livförsäkringar kan den medlemsstat där avtalet tecknas ge parterna valfrihet (29); i övrigt är parternas möjlighet att välja tillämplig lag ytterst begränsad (30). |
| --- | --- |

4.2.3.5

Försäkringsgivaren kan kringgå detta genom att välja vilken lagstiftning som skall tillämpas för försäkringsavtalet (med största sannolikhet den lagstiftning som gäller där försäkringsgivaren har sitt säte) i överenskommelse med försäkringstagaren. Denna möjlighet är dock relativt begränsad på grund av de internationella privaträttsliga reglerna i direktiven om försäkringar. När det gäller andra försäkringar än livförsäkringar tillåter direktiven endast val av tillämplig lag då det gäller försäkringsavtal som omfattar stora risker (26). Medlemsstaterna, dvs. den medlemsstat där risken är belägen, kan bestämma omfattningen av avtalsparternas valfrihet (27). I alla övriga fall begränsas till viss del avtalsparternas valfrihet (28), vilket alltså inte löser problemen för försäkringsföretag som saluför sina försäkringar över gränserna. När det gäller livförsäkringar kan den medlemsstat där avtalet tecknas ge parterna valfrihet (29); i övrigt är parternas möjlighet att välja tillämplig lag ytterst begränsad (30).

| 4.2.3.6 | Denna genomgång av situationen för europeisk lagstiftning med avseende på internationella försäkringsavtal visar tydligt att försäkringsgivaren när det gäller försäkringar med massrisker oftast måste anpassa sin produkt till den rättsordning som gäller där försäkringstagaren är stadigvarande bosatt (31). Dessa svårigheter blir ännu större om försäkringstagaren ändrar sin stadigvarande bostadsort efter det att avtalet tecknats (32). |
| --- | --- |

4.2.3.6

Denna genomgång av situationen för europeisk lagstiftning med avseende på internationella försäkringsavtal visar tydligt att försäkringsgivaren när det gäller försäkringar med massrisker oftast måste anpassa sin produkt till den rättsordning som gäller där försäkringstagaren är stadigvarande bosatt (31). Dessa svårigheter blir ännu större om försäkringstagaren ändrar sin stadigvarande bostadsort efter det att avtalet tecknats (32).

| 4.2.3.7 | Det enda undantaget inom den europeiska försäkringsavtalsrätten är s.k. stora risker när det gäller försäkringar av annat slag än livförsäkringar. Här kan försäkringstagarna och försäkringsgivarna välja vilken lagstiftning som skall tillämpas. Även när det gäller stora risker kan emellertid en domstol i den medlemsstat där försäkringstagaren är bosatt (jurisdiktion enligt artikel 9.1 b i Bryssel I-förordningen (33)) tillämpa tvingande bestämmelser (34). |
| --- | --- |

4.2.3.7

Det enda undantaget inom den europeiska försäkringsavtalsrätten är s.k. stora risker när det gäller försäkringar av annat slag än livförsäkringar. Här kan försäkringstagarna och försäkringsgivarna välja vilken lagstiftning som skall tillämpas. Även när det gäller stora risker kan emellertid en domstol i den medlemsstat där försäkringstagaren är bosatt (jurisdiktion enligt artikel 9.1 b i Bryssel I-förordningen (33)) tillämpa tvingande bestämmelser (34).

| 4.2.3.8 | Försäkringsgivarna är däremot mycket tveksamma när det gäller att tillhandahålla tjänster över gränserna, åtminstone när det gäller massrisker. Man kan hävda att en ändring av den internationella privaträtten skulle lösa situationen. Det förefaller i själva verket som om nämnda hinder skulle försvinna om parterna fritt fick välja vilken lagstiftning som skall tillämpas och om man – ifall ett sådant val inte fattats – fastställde vilken lag som skall tillämpas utifrån var försäkringsgivaren har sitt säte. En sådan ändring av den internationella privaträtten skulle emellertid äventyra den internationella privaträttens grundläggande definition av försäkringstagare och konsumentskydd: Fritt val av lagstiftning inom försäkringssektorn skulle tillåtas också i relationerna mellan företag och konsumenter medan konsumenterna omfattas av artikel 5 i Romkonventionen när det gäller andra sektorer. Samtidigt skulle detta inte helt och hållet lösa problemet: Domstolarna i den medlemsstat där försäkringstagaren är bosatt skulle alltjämt tillämpa sina egna internationellt bindande regler. Framför allt skulle försäkringstagarna tveka att köpa försäkringar utomlands, eftersom de vet att de inte längre skyddas av lagstiftningen i sitt hemland utan underställs en okänd utländsk försäkringslag (35). |
| --- | --- |

4.2.3.8

Försäkringsgivarna är däremot mycket tveksamma när det gäller att tillhandahålla tjänster över gränserna, åtminstone när det gäller massrisker. Man kan hävda att en ändring av den internationella privaträtten skulle lösa situationen. Det förefaller i själva verket som om nämnda hinder skulle försvinna om parterna fritt fick välja vilken lagstiftning som skall tillämpas och om man – ifall ett sådant val inte fattats – fastställde vilken lag som skall tillämpas utifrån var försäkringsgivaren har sitt säte. En sådan ändring av den internationella privaträtten skulle emellertid äventyra den internationella privaträttens grundläggande definition av försäkringstagare och konsumentskydd: Fritt val av lagstiftning inom försäkringssektorn skulle tillåtas också i relationerna mellan företag och konsumenter medan konsumenterna omfattas av artikel 5 i Romkonventionen när det gäller andra sektorer. Samtidigt skulle detta inte helt och hållet lösa problemet: Domstolarna i den medlemsstat där försäkringstagaren är bosatt skulle alltjämt tillämpa sina egna internationellt bindande regler. Framför allt skulle försäkringstagarna tveka att köpa försäkringar utomlands, eftersom de vet att de inte längre skyddas av lagstiftningen i sitt hemland utan underställs en okänd utländsk försäkringslag (35).

4.2.4   Försäkringstagarnas perspektiv

| 4.2.4.1 | Mot bakgrund av gällande internationell privaträtt kan försäkringstagarna vilja teckna utländska försäkringar. I vetskap om att de (i de flesta fall) skyddas av lagstiftningen i det land där de är bosatta är de intresserade av att teckna en försäkring i ett annat medlemsland. Men även om de vill kan de inte köpa utländska produkter; tillämpningen av lagstiftningen i det land där de bor innebär alltid att försäkringsavtalet omvandlas till ett kontrakt som mer eller mindre faller under denna lagstiftning. Om de trots allt vill köpa utländska försäkringsprodukter kommer de att stöta på utländska försäkringsgivare som tvekar att tillhandahålla den täckning de önskar. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Mot bakgrund av gällande internationell privaträtt kan försäkringstagarna vilja teckna utländska försäkringar. I vetskap om att de (i de flesta fall) skyddas av lagstiftningen i det land där de är bosatta är de intresserade av att teckna en försäkring i ett annat medlemsland. Men även om de vill kan de inte köpa utländska produkter; tillämpningen av lagstiftningen i det land där de bor innebär alltid att försäkringsavtalet omvandlas till ett kontrakt som mer eller mindre faller under denna lagstiftning. Om de trots allt vill köpa utländska försäkringsprodukter kommer de att stöta på utländska försäkringsgivare som tvekar att tillhandahålla den täckning de önskar.

| 4.2.4.2 | Som tidigare nämnts kan denna osäkerhet förmodligen undvikas genom att man ändrar bestämmelserna i den internationella försäkringsavtalsrätten (36). En sådan ändring skulle dock leda till att man kommer till rätta med försäkringsgivarens tvekan när det gäller att tillhandahålla ett kontrakt men skapar en nästan lika stor osäkerhet hos försäkringstagaren när det gäller att teckna ett utländskt kontrakt. Man kan alltså inte förvänta sig att en inre försäkringsmarknad spontant tar form. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Som tidigare nämnts kan denna osäkerhet förmodligen undvikas genom att man ändrar bestämmelserna i den internationella försäkringsavtalsrätten (36). En sådan ändring skulle dock leda till att man kommer till rätta med försäkringsgivarens tvekan när det gäller att tillhandahålla ett kontrakt men skapar en nästan lika stor osäkerhet hos försäkringstagaren när det gäller att teckna ett utländskt kontrakt. Man kan alltså inte förvänta sig att en inre försäkringsmarknad spontant tar form.

| 4.2.4.3 | Ytterligare en aspekt bör tas upp. Försäkringstagarna har fri rörlighet på inre marknaden (se särskilt artikel 18 i EG-fördraget). Om försäkringstagaren bosätter sig i ett annat land kan det dock inverka negativt på försäkringstagarens försäkringssituation. För det första kan domstolarna i den medlemsstat dit försäkringstagaren flyttar tillämpa nya bestämmelser som är obligatoriska på internationell nivå och som påverkar det försäkringskontrakt som ingåtts i försäkringstagarens tidigare bosättningsland. För det andra kan lagen om obligatoriska försäkringar kräva en täckning som skiljer sig från den som försäkringstagaren har enligt det kontrakt som ingåtts i det tidigare bosättningslandet. För det tredje kan en försäkringstagare föredra att placera riskerna i olika medlemsstater och få täckning genom ett enda försäkringsavtal. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Ytterligare en aspekt bör tas upp. Försäkringstagarna har fri rörlighet på inre marknaden (se särskilt artikel 18 i EG-fördraget). Om försäkringstagaren bosätter sig i ett annat land kan det dock inverka negativt på försäkringstagarens försäkringssituation. För det första kan domstolarna i den medlemsstat dit försäkringstagaren flyttar tillämpa nya bestämmelser som är obligatoriska på internationell nivå och som påverkar det försäkringskontrakt som ingåtts i försäkringstagarens tidigare bosättningsland. För det andra kan lagen om obligatoriska försäkringar kräva en täckning som skiljer sig från den som försäkringstagaren har enligt det kontrakt som ingåtts i det tidigare bosättningslandet. För det tredje kan en försäkringstagare föredra att placera riskerna i olika medlemsstater och få täckning genom ett enda försäkringsavtal.

| 4.2.4.4 | Inom ramen för det aktuella rättsliga läget tillåts ännu inte sådana europeiska försäkringsavtal. I stället tecknas paraplyavtal och i själva verket finns det lika många kontrakt som berörda medlemsstater. Vad som saknas är dock ett flyttbart försäkringsavtal för den ovan beskrivna mobila försäkringstagare (37) som under sin livstid lever och arbetar på olika ställen i EU. |
| --- | --- |

4.2.4.4

Inom ramen för det aktuella rättsliga läget tillåts ännu inte sådana europeiska försäkringsavtal. I stället tecknas paraplyavtal och i själva verket finns det lika många kontrakt som berörda medlemsstater. Vad som saknas är dock ett flyttbart försäkringsavtal för den ovan beskrivna mobila försäkringstagare (37) som under sin livstid lever och arbetar på olika ställen i EU.

4.2.5   Försäkringsförmedlarnas perspektiv

| 4.2.5.1 | Försäkringsförmedlarna utgör en viktig distributionskanal för försäkringar, och de spelar en väsentlig roll i utvecklingen av en inre försäkringsmarknad. Det gäller framför allt försäkringsmäklarna. Genom att utnyttja sin rätt att tillhandahålla tjänster – i enlighet med artiklarna 49–55 i EG-fördraget och med stöd av direktivet om försäkringsförmedling (38) – bidrar försäkringsförmedlarna på ett påtagligt sätt till att en inre försäkringsmarknad inrättas och kan fungera. Särskilt i fråga om massrisker är det mer sannolikt att en försäkringsmäklare försöker täcka en risk på en utländsk försäkringsmarknad än att kunden själv gör det. |
| --- | --- |

4.2.5.1

Försäkringsförmedlarna utgör en viktig distributionskanal för försäkringar, och de spelar en väsentlig roll i utvecklingen av en inre försäkringsmarknad. Det gäller framför allt försäkringsmäklarna. Genom att utnyttja sin rätt att tillhandahålla tjänster – i enlighet med artiklarna 49–55 i EG-fördraget och med stöd av direktivet om försäkringsförmedling (38) – bidrar försäkringsförmedlarna på ett påtagligt sätt till att en inre försäkringsmarknad inrättas och kan fungera. Särskilt i fråga om massrisker är det mer sannolikt att en försäkringsmäklare försöker täcka en risk på en utländsk försäkringsmarknad än att kunden själv gör det.

| 4.2.5.2 | Det är emellertid föga troligt att information om en utländsk försäkringsmarknad och dess produkter är till någon större hjälp för försäkringsmäklare som saknar kunskap om den lokala lagstiftningen. Eftersom de produkter som finns på en utländsk försäkringsmarknad har utformats med hänsyn till den lokala lagstiftningen, kan försäkringsmäklarna inte utgå från att försäkringsavtalets innehåll och pris förblir desamma när avtalet styrs av (den utländske) kundens regelverk. Därför kan de inte utan svårighet utnyttja utländska försäkringsmarknader för att täcka massrisker, utan måste förhandla om kontrakten från fall till fall. Detta kan leda till avskräckande transaktionskostnader och därmed utgöra ett hinder på den inre marknaden för försäkringar. |
| --- | --- |

4.2.5.2

Det är emellertid föga troligt att information om en utländsk försäkringsmarknad och dess produkter är till någon större hjälp för försäkringsmäklare som saknar kunskap om den lokala lagstiftningen. Eftersom de produkter som finns på en utländsk försäkringsmarknad har utformats med hänsyn till den lokala lagstiftningen, kan försäkringsmäklarna inte utgå från att försäkringsavtalets innehåll och pris förblir desamma när avtalet styrs av (den utländske) kundens regelverk. Därför kan de inte utan svårighet utnyttja utländska försäkringsmarknader för att täcka massrisker, utan måste förhandla om kontrakten från fall till fall. Detta kan leda till avskräckande transaktionskostnader och därmed utgöra ett hinder på den inre marknaden för försäkringar.

4.2.6   Liknande problem när det gäller försäkringar som tecknas hos filialer

| 4.2.6.1 | Ett vanligt argument är att försäkringar på grund av sin natur kräver geografisk närhet mellan försäkringsgivare och försäkringstagare. I framtiden kan det komma att visa sig att gränsöverskridande försäljning inte är lika vanligt inom försäkringssektorn som på andra områden (exempelvis bokförsäljning via Internet osv.). Med hänsyn till kundkontakten är det möjligt att försäkringsgivarna föredrar att agera via filialer och dotterbolag i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Ett vanligt argument är att försäkringar på grund av sin natur kräver geografisk närhet mellan försäkringsgivare och försäkringstagare. I framtiden kan det komma att visa sig att gränsöverskridande försäljning inte är lika vanligt inom försäkringssektorn som på andra områden (exempelvis bokförsäljning via Internet osv.). Med hänsyn till kundkontakten är det möjligt att försäkringsgivarna föredrar att agera via filialer och dotterbolag i andra medlemsstater.

| 4.2.6.2 | Förespråkarna för detta synsätt motsätter sig i princip inte en harmonisering av rättsreglerna för försäkringsavtal. De vill snarare visa att effekterna kommer att begränsas till vissa försäkringskontrakt som i realiteten kommer att marknadsföras över gränserna och till kunder som är rörliga och är bosatta i än det ena, än det andra medlemslandet. |
| --- | --- |

4.2.6.2

Förespråkarna för detta synsätt motsätter sig i princip inte en harmonisering av rättsreglerna för försäkringsavtal. De vill snarare visa att effekterna kommer att begränsas till vissa försäkringskontrakt som i realiteten kommer att marknadsföras över gränserna och till kunder som är rörliga och är bosatta i än det ena, än det andra medlemslandet.

| 4.2.6.3 | I praktiken kommer effekterna dock att bli mer påtagliga. Om försäkringskontrakt marknadsförs i andra medlemsstater via filialer eller dotterbolag uppstår samma problem för kunder, förmedlare och försäkringsgivare. Försäkringsgivarna måste anpassa sina produkter till de lokala förhållandena och även till det lokala regelverket. Följaktligen måste de omarbeta sina produkter. Därför kan inte ett försäkringsavtal som utformats i en medlemsstat marknadsföras i en annan medlemsstat via en filial utan att det görs genomgripande ändringar till följd av de olika regelverken. Försäkringsförmedlare och kunder ställs helt enkelt inför problemet att de inte hittar några utländska försäkringsprodukter på marknaden. |
| --- | --- |

4.2.6.3

I praktiken kommer effekterna dock att bli mer påtagliga. Om försäkringskontrakt marknadsförs i andra medlemsstater via filialer eller dotterbolag uppstår samma problem för kunder, förmedlare och försäkringsgivare. Försäkringsgivarna måste anpassa sina produkter till de lokala förhållandena och även till det lokala regelverket. Följaktligen måste de omarbeta sina produkter. Därför kan inte ett försäkringsavtal som utformats i en medlemsstat marknadsföras i en annan medlemsstat via en filial utan att det görs genomgripande ändringar till följd av de olika regelverken. Försäkringsförmedlare och kunder ställs helt enkelt inför problemet att de inte hittar några utländska försäkringsprodukter på marknaden.

| 4.2.6.4 | En harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle kraftigt minska kostnaderna för produktutformning på inre marknaden. Försäkringsgivare som etablerar sig i en annan medlemsstat skulle kunna begränsa sig till att ge kunderna råd via sina agenter och skadereglering via sina respektive regionala kontor osv. Även om försäkringsgivarna skulle agera via dotterbolag, skulle försäkringsgrupperna kunna dela arbetet och kostnaderna för produktutformning. |
| --- | --- |

4.2.6.4

En harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle kraftigt minska kostnaderna för produktutformning på inre marknaden. Försäkringsgivare som etablerar sig i en annan medlemsstat skulle kunna begränsa sig till att ge kunderna råd via sina agenter och skadereglering via sina respektive regionala kontor osv. Även om försäkringsgivarna skulle agera via dotterbolag, skulle försäkringsgrupperna kunna dela arbetet och kostnaderna för produktutformning.

| 4.2.6.5 | På så vis skulle kunderna verkligen kunna dra nytta av inre marknadens fördelar. En inre marknad som grundar sig på en harmoniserad försäkringsavtalsrätt skulle göra det lättare att sprida innovationer på försäkringsområdet över gränserna, och de europeiska konsumenterna skulle kunna dra nytta av tillgången till försäkringsprodukter av utländsk modell. |
| --- | --- |

4.2.6.5

På så vis skulle kunderna verkligen kunna dra nytta av inre marknadens fördelar. En inre marknad som grundar sig på en harmoniserad försäkringsavtalsrätt skulle göra det lättare att sprida innovationer på försäkringsområdet över gränserna, och de europeiska konsumenterna skulle kunna dra nytta av tillgången till försäkringsprodukter av utländsk modell.

4.3   Harmonisering av försäkringskontrakten och EU:s utvidgning

| 4.3.1 | Den 1 maj 2004 anslöt sig tio nya medlemsstater till EU. Åtta av dessa var länder med övergångsekonomier. En försäkringslagstiftning i linje med gemenskapens regelverk var en förutsättning för att de skulle bli medlemmar i EU (39). En modern försäkringsavtalsrätt är ett omistligt villkor för en välfungerande försäkringsmarknad i dessa länder. Somliga av de nya medlemsländerna har antagit en modern lagstiftning medan andra fortfarande måste vidta åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

4.3.1

Den 1 maj 2004 anslöt sig tio nya medlemsstater till EU. Åtta av dessa var länder med övergångsekonomier. En försäkringslagstiftning i linje med gemenskapens regelverk var en förutsättning för att de skulle bli medlemmar i EU (39). En modern försäkringsavtalsrätt är ett omistligt villkor för en välfungerande försäkringsmarknad i dessa länder. Somliga av de nya medlemsländerna har antagit en modern lagstiftning medan andra fortfarande måste vidta åtgärder på detta område.

| 4.3.2 | Det förefaller därför som om en harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle gynna en utvidgad inre försäkringsmarknad, eftersom den skulle hjälpa de nya medlemsstaterna att modernisera sin lagstiftning och förhindra att det uppstår nya skillnader mellan systemen i de olika medlemsstaterna. Det vore värdefullt om Europeiska kommissionen så snabbt som möjligt kunde informera de respektive länderna om när man planerar att harmonisera försäkringsavtalsrätten. |
| --- | --- |

4.3.2

Det förefaller därför som om en harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle gynna en utvidgad inre försäkringsmarknad, eftersom den skulle hjälpa de nya medlemsstaterna att modernisera sin lagstiftning och förhindra att det uppstår nya skillnader mellan systemen i de olika medlemsstaterna. Det vore värdefullt om Europeiska kommissionen så snabbt som möjligt kunde informera de respektive länderna om när man planerar att harmonisera försäkringsavtalsrätten.

5.   Kommissionens förslag till direktiv från 1979

| 5.1 | Som nämndes tidigare lade kommissionen fram ett första förslag till direktiv redan 1979, som syftade till att samordna medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar på området för försäkringsavtal (40). Förslaget utarbetades i enlighet med det allmänna programmet för att avskaffa inskränkningarna i friheten att tillhandahålla tjänster, som – när det gäller direkta försäkringar – syftade till en samordning av de rättsliga och administrativa instrument som styr försäkringskontrakten för att undvika att skillnaderna i texterna får konsekvenser för försäkringstagarna och tredje part (41). |
| --- | --- |

5.1

Som nämndes tidigare lade kommissionen fram ett första förslag till direktiv redan 1979, som syftade till att samordna medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar på området för försäkringsavtal (40). Förslaget utarbetades i enlighet med det allmänna programmet för att avskaffa inskränkningarna i friheten att tillhandahålla tjänster, som – när det gäller direkta försäkringar – syftade till en samordning av de rättsliga och administrativa instrument som styr försäkringskontrakten för att undvika att skillnaderna i texterna får konsekvenser för försäkringstagarna och tredje part (41).

| 5.2 | I förslaget ansåg man inte att den samordning som de då gällande direktiven uppnått var tillräcklig; man ansåg inte heller att det var tillräckligt att fördraget bestred varje form av diskriminerande förfarande i fråga om tillhandahållande av tjänster om det berörda företaget inte var etablerat i den medlemsstat där tjänsten tillhandahölls. |
| --- | --- |

5.2

I förslaget ansåg man inte att den samordning som de då gällande direktiven uppnått var tillräcklig; man ansåg inte heller att det var tillräckligt att fördraget bestred varje form av diskriminerande förfarande i fråga om tillhandahållande av tjänster om det berörda företaget inte var etablerat i den medlemsstat där tjänsten tillhandahölls.

| 5.2.1 | Av denna anledning ansåg man att det vore lämpligt att harmonisera bestämmelserna avseende vissa allmänna frågor som bland annat rörde ansvar baserat på betald premie, kontraktets giltighetstid och ställningen för försäkrade som inte är försäkringsinnehavare samt konsekvenserna av å ena sidan försäkringstagarens uppgifter (med avseende på riskdeklaration och försäkringsskada) då avtalet sluts och under kontraktets giltighetstid, och å andra sidan hans eller hennes beteende i anslutning till åtgärder vid skada. |
| --- | --- |

5.2.1

Av denna anledning ansåg man att det vore lämpligt att harmonisera bestämmelserna avseende vissa allmänna frågor som bland annat rörde ansvar baserat på betald premie, kontraktets giltighetstid och ställningen för försäkrade som inte är försäkringsinnehavare samt konsekvenserna av å ena sidan försäkringstagarens uppgifter (med avseende på riskdeklaration och försäkringsskada) då avtalet sluts och under kontraktets giltighetstid, och å andra sidan hans eller hennes beteende i anslutning till åtgärder vid skada.

| 5.2.2 | Vidare menade man att medlemsstaterna endast kan tillåtas att överväga andra lösningar när det gäller de frågor som regleras i direktivet om detta uttryckligen medges i direktivet och utan att det äventyrar förslagets målsättningar som utgör ett viktigt steg mot en total harmonisering på området (42). |
| --- | --- |

5.2.2

Vidare menade man att medlemsstaterna endast kan tillåtas att överväga andra lösningar när det gäller de frågor som regleras i direktivet om detta uttryckligen medges i direktivet och utan att det äventyrar förslagets målsättningar som utgör ett viktigt steg mot en total harmonisering på området (42).

| 5.3 | I det yttrande som EESK enhälligt antog om detta förslag (43) framhölls följande:






  a) | Kommissionen begränsade sin samordning till ett par väsentliga punkter, men så småningom borde även andra aspekter harmoniseras. |
| --- | --- | --- |

5.3

I det yttrande som EESK enhälligt antog om detta förslag (43) framhölls följande:

a)

Kommissionen begränsade sin samordning till ett par väsentliga punkter, men så småningom borde även andra aspekter harmoniseras.

| b) | Kommittén beklagade att det inte gjordes någon skillnad mellan massrisker å ena sidan och handels- och industririsker å andra sidan. |
| --- | --- |

b)

Kommittén beklagade att det inte gjordes någon skillnad mellan massrisker å ena sidan och handels- och industririsker å andra sidan.

| c) | Kommittén föreslog att även sjukförsäkringen borde undantas från tillämpningen. |
| --- | --- |

c)

Kommittén föreslog att även sjukförsäkringen borde undantas från tillämpningen.

| d) | Kommittén beklagade att direktivet inte omfattade kontrakt som tecknats av försäkringsgivare etablerade i medlemsländerna men som gav täckning för risker i ett tredje land, och inte heller sådana kontrakt som tecknats av försäkringstagare som var bosatta i ett land utanför EU. |
| --- | --- |

d)

Kommittén beklagade att direktivet inte omfattade kontrakt som tecknats av försäkringsgivare etablerade i medlemsländerna men som gav täckning för risker i ett tredje land, och inte heller sådana kontrakt som tecknats av försäkringstagare som var bosatta i ett land utanför EU.

| e) | Kommittén efterlyste särskilda bestämmelser för fysiska personer och små och medelstora företag med avseende på följande:






  1- | Betänketid och ångerrätt. |
| --- | --- | --- |

e)

Kommittén efterlyste särskilda bestämmelser för fysiska personer och små och medelstora företag med avseende på följande:

1-

Betänketid och ångerrätt.

| 2- | Oskäliga villkor. |
| --- | --- |

2-

Oskäliga villkor.

| 3- | Tydlig angivelse av undantag och tidsfrister. |
| --- | --- |

3-

Tydlig angivelse av undantag och tidsfrister.

| 4- | Relevant information innan ett avtal sluts. |
| --- | --- |

4-

Relevant information innan ett avtal sluts.

| f) | Kommittén förespråkade att rätten att väcka talan för tredje part som åsamkats skada skulle bli föremål för ett särskilt direktiv eller behandlas i en senare samordningsfas. |
| --- | --- |

f)

Kommittén förespråkade att rätten att väcka talan för tredje part som åsamkats skada skulle bli föremål för ett särskilt direktiv eller behandlas i en senare samordningsfas.

| 5.4 | Därefter analyserade kommittén var och en av artiklarna i förslaget. De synpunkter som då framfördes förtjänar att uppmärksammas om det utarbetas nya initiativ på området. |
| --- | --- |

5.4

Därefter analyserade kommittén var och en av artiklarna i förslaget. De synpunkter som då framfördes förtjänar att uppmärksammas om det utarbetas nya initiativ på området.

| 5.5 | Europaparlamentet avgav också ett betänkande (44) om detta förslag. Bland annat menade man att en harmonisering skulle borga för en enhetlig skyddsnivå för försäkringstagarna oavsett vilken lagstiftning som tillämpas. |
| --- | --- |

5.5

Europaparlamentet avgav också ett betänkande (44) om detta förslag. Bland annat menade man att en harmonisering skulle borga för en enhetlig skyddsnivå för försäkringstagarna oavsett vilken lagstiftning som tillämpas.

| 5.5.1 | Europaparlamentet lade fram ett antal ändringsförslag, främst med avseende på direktivets tillämpningsområde (avskaffandet av undantag), försäkringsavtalets huvudpunkter, försäkringstagarens uppgiftsskyldighet och dess konsekvenser för försäkringskontraktet när det gäller såväl den ursprungliga situationen som förändringar under kontraktets giltighetstid, bevis som skall läggas fram av försäkringstagaren vid försäkringsskada samt villkoren för uppsägning av försäkringskontrakt. |
| --- | --- |

5.5.1

Europaparlamentet lade fram ett antal ändringsförslag, främst med avseende på direktivets tillämpningsområde (avskaffandet av undantag), försäkringsavtalets huvudpunkter, försäkringstagarens uppgiftsskyldighet och dess konsekvenser för försäkringskontraktet när det gäller såväl den ursprungliga situationen som förändringar under kontraktets giltighetstid, bevis som skall läggas fram av försäkringstagaren vid försäkringsskada samt villkoren för uppsägning av försäkringskontrakt.

| 5.5.2 | Europaparlamentets avsikt var helt klart att betona att det bör råda balans mellan försäkringstagarens och försäkringsgivarens intressen. |
| --- | --- |

5.5.2

Europaparlamentets avsikt var helt klart att betona att det bör råda balans mellan försäkringstagarens och försäkringsgivarens intressen.

| 5.6 | Som en uppföljning av dessa synpunkter utarbetade kommissionen ett nytt, omarbetat förslag (45) där man tog hänsyn till de olika förslag som kommittén och Europaparlamentet lagt fram. För första gången uppmärksammade man här det faktum att samordning av lagar och andra författningar avseende försäkringskontrakt skulle göra det lättare att tillhandahålla tjänster i en medlemsstat för försäkringsgivare från en annan medlemsstat. Det var en av de första gångerna som man nämnde målsättningen att uppnå en inre marknad för finansiella tjänster (46). |
| --- | --- |

5.6

Som en uppföljning av dessa synpunkter utarbetade kommissionen ett nytt, omarbetat förslag (45) där man tog hänsyn till de olika förslag som kommittén och Europaparlamentet lagt fram. För första gången uppmärksammade man här det faktum att samordning av lagar och andra författningar avseende försäkringskontrakt skulle göra det lättare att tillhandahålla tjänster i en medlemsstat för försäkringsgivare från en annan medlemsstat. Det var en av de första gångerna som man nämnde målsättningen att uppnå en inre marknad för finansiella tjänster (46).

| 5.6.1 | Enligt kommissionens förslag skulle direktivet träda i kraft den 1 juli 1983. På grund av en bristande politisk vilja i medlemsstaterna antogs det dock aldrig. |
| --- | --- |

5.6.1

Enligt kommissionens förslag skulle direktivet träda i kraft den 1 juli 1983. På grund av en bristande politisk vilja i medlemsstaterna antogs det dock aldrig.

5.7   Vilken relevans har kommissionens förslag till direktiv från 1979?

| 5.7.1 | Svaren på den enkät som skickades ut tyder liksom den offentliga hearing som anordnades den 16 april 2004 på att det råder allmän enighet om att detta förslag, trots att det är över tjugo år gammalt, alltjämt bör betraktas som ett relevant bidrag och att det kan utgöra en god utgångspunkt för ett nytt initiativ på detta område. |
| --- | --- |

5.7.1

Svaren på den enkät som skickades ut tyder liksom den offentliga hearing som anordnades den 16 april 2004 på att det råder allmän enighet om att detta förslag, trots att det är över tjugo år gammalt, alltjämt bör betraktas som ett relevant bidrag och att det kan utgöra en god utgångspunkt för ett nytt initiativ på detta område.

| 5.7.2 | Det har dock påpekats att de aktuella behoven av en harmonisering av försäkringskontrakten sträcker sig utöver förslaget från 1980, och att de bestämmelser som föreslås bör bygga på en diskussion mot bakgrund av en djupgående komparativrättslig studie. |
| --- | --- |

5.7.2

Det har dock påpekats att de aktuella behoven av en harmonisering av försäkringskontrakten sträcker sig utöver förslaget från 1980, och att de bestämmelser som föreslås bör bygga på en diskussion mot bakgrund av en djupgående komparativrättslig studie.

6.   Harmoniseringsmetoder

6.1   Finna de bästa lösningarna genom en komparativrättslig metod

| 6.1.1 | Varje försök att harmonisera den europeiska försäkringsavtalsrätten bör föregås av ett förberedande komparativrättsligt arbete. Ett sådant pågår på akademisk nivå. I själva verket har det förberedande arbetet redan fullbordats på området för allmän avtalsrätt och ligger till grund för principerna för den europeiska avtalsrätten. På området försäkringsavtalsrätt finns ett stort antal komparativrättsliga forskningsresultat (47) som har offentliggjorts eller kommer att offentliggöras. År 1999 grundade den senare avlidne professor Reichert-Facilides en projektgrupp, ”Restatement of European Insurance Contract Law”. Medlemmarna i denna grupp är specialister på försäkringskontrakt och företräder olika rättsordningar (inom och utanför EU). |
| --- | --- |

6.1.1

Varje försök att harmonisera den europeiska försäkringsavtalsrätten bör föregås av ett förberedande komparativrättsligt arbete. Ett sådant pågår på akademisk nivå. I själva verket har det förberedande arbetet redan fullbordats på området för allmän avtalsrätt och ligger till grund för principerna för den europeiska avtalsrätten. På området försäkringsavtalsrätt finns ett stort antal komparativrättsliga forskningsresultat (47) som har offentliggjorts eller kommer att offentliggöras. År 1999 grundade den senare avlidne professor Reichert-Facilides en projektgrupp, ”Restatement of European Insurance Contract Law”. Medlemmarna i denna grupp är specialister på försäkringskontrakt och företräder olika rättsordningar (inom och utanför EU).

| 6.1.2 | Utgångspunkterna för att hitta den ”bästa lösningen” inom försäkringsavtalsrätten skulle kunna vara följande: För det första måste man ta hänsyn till att huvudsyftet med all lagstiftning om försäkringsavtal är att upprätta en rättslig ram för att effektivt täcka försäkringsgivarens risker och därmed garantera en väl fungerande försäkringsverksamhet. För det andra är det väsentligt att uppnå en balans mellan parternas olika intressen. I detta sammanhang måste man hålla i minnet att i modern tid är tendensen oftast försäkringstagaren att ge ett relativt starkt skydd. |
| --- | --- |

6.1.2

Utgångspunkterna för att hitta den ”bästa lösningen” inom försäkringsavtalsrätten skulle kunna vara följande: För det första måste man ta hänsyn till att huvudsyftet med all lagstiftning om försäkringsavtal är att upprätta en rättslig ram för att effektivt täcka försäkringsgivarens risker och därmed garantera en väl fungerande försäkringsverksamhet. För det andra är det väsentligt att uppnå en balans mellan parternas olika intressen. I detta sammanhang måste man hålla i minnet att i modern tid är tendensen oftast försäkringstagaren att ge ett relativt starkt skydd.

| 6.1.3 | Mot denna bakgrund bör strävan att förbättra den inre försäkringsmarknaden vara koncentrerad till tvingande regler. Dessa regler är ett nödvändigt villkor för att parterna fritt skall kunna sluta avtal, men de utgör samtidigt ett hinder för den inre försäkringsmarknaden så länge som de inte är harmoniserade. Regleringsbehoven på försäkringsområdet går följaktligen hand i hand med kraven på harmonisering av en inre försäkringsmarknad. |
| --- | --- |

6.1.3

Mot denna bakgrund bör strävan att förbättra den inre försäkringsmarknaden vara koncentrerad till tvingande regler. Dessa regler är ett nödvändigt villkor för att parterna fritt skall kunna sluta avtal, men de utgör samtidigt ett hinder för den inre försäkringsmarknaden så länge som de inte är harmoniserade. Regleringsbehoven på försäkringsområdet går följaktligen hand i hand med kraven på harmonisering av en inre försäkringsmarknad.

6.2   Harmoniseringen måste ge försäkringstagarna en hög skyddsnivå

| 6.2.1 | Syftet med lagar om försäkringsavtal – åtminstone deras delvis tvingande bestämmelser – är att skydda den svagare parten och de kan till sin funktion betecknas som konsumentlagar. Traditionellt är dock skyddet för försäkringstagare starkare än i den allmänna konsumentlagstiftningen: Småföretag är i likhet med enskilda konsumenter skyddade när de tecknar försäkringar. |
| --- | --- |

6.2.1

Syftet med lagar om försäkringsavtal – åtminstone deras delvis tvingande bestämmelser – är att skydda den svagare parten och de kan till sin funktion betecknas som konsumentlagar. Traditionellt är dock skyddet för försäkringstagare starkare än i den allmänna konsumentlagstiftningen: Småföretag är i likhet med enskilda konsumenter skyddade när de tecknar försäkringar.

| 6.2.2 | Vid harmonisering av konsumentlagstiftningen skall EU garantera konsumenterna en hög skyddsnivå (artikel 95.3 i EG-fördraget). Denna princip gäller också rättsakter baserade på andra artiklar i EG-fördraget som ger EU lagstiftningsbefogenhet (inom försäkringsrätt i allmänhet artikel 47.2 tillsammans med artikel 55 i EG-fördraget). Harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle följaktligen ge försäkringstagaren en hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

6.2.2

Vid harmonisering av konsumentlagstiftningen skall EU garantera konsumenterna en hög skyddsnivå (artikel 95.3 i EG-fördraget). Denna princip gäller också rättsakter baserade på andra artiklar i EG-fördraget som ger EU lagstiftningsbefogenhet (inom försäkringsrätt i allmänhet artikel 47.2 tillsammans med artikel 55 i EG-fördraget). Harmonisering av försäkringsavtalsrätten skulle följaktligen ge försäkringstagaren en hög skyddsnivå.

6.3   Miniminormer eller fullständig harmonisering?

| 6.3.1 | Vid en analys av de nuvarande problemen på den inre försäkringsmarknaden framgår klart att det behövs en fullständig harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Vid en minimal harmonisering skulle medlemsstaterna kunna tillämpa en högre skyddsnivå med hänvisning till EG-rätten och därmed skapa nya hinder för den inre försäkringsmarknaden. |
| --- | --- |

6.3.1

Vid en analys av de nuvarande problemen på den inre försäkringsmarknaden framgår klart att det behövs en fullständig harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Vid en minimal harmonisering skulle medlemsstaterna kunna tillämpa en högre skyddsnivå med hänvisning till EG-rätten och därmed skapa nya hinder för den inre försäkringsmarknaden.

| 6.3.2 | Miniminormer skulle inte inverka negativt på den inre marknadens funktion om den gällande internationella privaträtten ersattes med regler som innebär att man tillämpar lagstiftningen i den stat där försäkringsgivaren är etablerad. På så sätt skulle alla försäkringsgivare utforma sina produkter i enlighet med nationell lagstiftning (och åtminstone erbjuda en europeisk minimiskyddsnivå) och utifrån lagstiftningen i ”hemlandet” sälja sina produkter i alla andra medlemsstater. Försäkringstagaren skulle därmed vara säker på att få en minimiskyddsnivå trots att han eller hon omfattas av utländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

6.3.2

Miniminormer skulle inte inverka negativt på den inre marknadens funktion om den gällande internationella privaträtten ersattes med regler som innebär att man tillämpar lagstiftningen i den stat där försäkringsgivaren är etablerad. På så sätt skulle alla försäkringsgivare utforma sina produkter i enlighet med nationell lagstiftning (och åtminstone erbjuda en europeisk minimiskyddsnivå) och utifrån lagstiftningen i ”hemlandet” sälja sina produkter i alla andra medlemsstater. Försäkringstagaren skulle därmed vara säker på att få en minimiskyddsnivå trots att han eller hon omfattas av utländsk lagstiftning.

| 6.3.3 | En övergång av detta slag från det internationella privaträttssystemet är emellertid varken sannolik eller önskvärd. För det första skulle en sådan förändring beröva dem som köper försäkringstjänster det konsumentskydd som anges i artikel 5 i Romkonventionen, som skyddar ”passiva” konsumenter även på områden där den materiella konsumenträtten är harmoniserad. För det andra skulle domstolarna driva igenom tvingande lagar i det land där försäkringstagaren har sin hemvist, vilket innebär att hindren för en välfungerande inre marknad skulle finnas kvar. För det tredje bör det påpekas att enligt förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar får en försäkringsgivare väcka talan mot en försäkringstagare endast vid domstolarna i den medlemsstat där svaranden har sin hemvist (se artikel 12.1, med mycket få undantag), och en försäkringstagare som väcker talan kommer med stor sannolikhet att välja samma forum med stöd i artikel 9.1 b. |
| --- | --- |

6.3.3

En övergång av detta slag från det internationella privaträttssystemet är emellertid varken sannolik eller önskvärd. För det första skulle en sådan förändring beröva dem som köper försäkringstjänster det konsumentskydd som anges i artikel 5 i Romkonventionen, som skyddar ”passiva” konsumenter även på områden där den materiella konsumenträtten är harmoniserad. För det andra skulle domstolarna driva igenom tvingande lagar i det land där försäkringstagaren har sin hemvist, vilket innebär att hindren för en välfungerande inre marknad skulle finnas kvar. För det tredje bör det påpekas att enligt förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar får en försäkringsgivare väcka talan mot en försäkringstagare endast vid domstolarna i den medlemsstat där svaranden har sin hemvist (se artikel 12.1, med mycket få undantag), och en försäkringstagare som väcker talan kommer med stor sannolikhet att välja samma forum med stöd i artikel 9.1 b.

| 6.3.4 | En övergång från det internationella privaträttssystemet skulle således leda till att de behöriga domstolarna oftast tillämpar utländsk lagstiftning. Detta skulle göra försäkringstvister ännu mer invecklade och dyrare även om själva försäkringsrätten harmoniserades. Denna strategi kan således inte rekommenderas. Det internationella privaträttssystemet bör i princip bevaras i sin nuvarande form, och försäkringsavtalsrätten bör fullständigt harmoniseras. Det innebär dock inte att man utesluter möjligheten att förbättra det nuvarande internationella privaträttssystemet, till exempel för att ”EU-rörliga” medborgare skall ha rätt att välja mellan lagstiftningen på sin hemort och sitt ursprungsland så länge försäkringsavtalsrätten inte är harmoniserad. |
| --- | --- |

6.3.4

En övergång från det internationella privaträttssystemet skulle således leda till att de behöriga domstolarna oftast tillämpar utländsk lagstiftning. Detta skulle göra försäkringstvister ännu mer invecklade och dyrare även om själva försäkringsrätten harmoniserades. Denna strategi kan således inte rekommenderas. Det internationella privaträttssystemet bör i princip bevaras i sin nuvarande form, och försäkringsavtalsrätten bör fullständigt harmoniseras. Det innebär dock inte att man utesluter möjligheten att förbättra det nuvarande internationella privaträttssystemet, till exempel för att ”EU-rörliga” medborgare skall ha rätt att välja mellan lagstiftningen på sin hemort och sitt ursprungsland så länge försäkringsavtalsrätten inte är harmoniserad.

6.4   Kräver den inre försäkringsmarknaden harmonisering av den allmänna avtalsrätten?

| 6.4.1 | Försäkringsavtalsrätten ingår som regel i den allmänna avtalsrätten. Detta faktum reser frågan om huruvida man endast kan uppnå målen med harmoniseringen av försäkringsavtalsrätten genom att harmonisera hela avtalsrätten (eller åtminstone dess allmänna del), eller om de kan uppnås ändå. Denna sistnämnda lösning förefaller riktig. |
| --- | --- |

6.4.1

Försäkringsavtalsrätten ingår som regel i den allmänna avtalsrätten. Detta faktum reser frågan om huruvida man endast kan uppnå målen med harmoniseringen av försäkringsavtalsrätten genom att harmonisera hela avtalsrätten (eller åtminstone dess allmänna del), eller om de kan uppnås ändå. Denna sistnämnda lösning förefaller riktig.

| 6.4.2 | Som nämndes ovan är det de tvingande reglerna som utgör ett hinder för den inre försäkringsmarknaden och som därför bör harmoniseras. Den allmänna avtalsrätten är till sin natur inte tvingande. Det finns några tvingande regler. Inga av dessa regler förefaller vare sig skilja sig så markant mellan medlemsstaternas rättssystem att en utebliven harmonisering skulle störa den inre försäkringsmarknadens funktion eller ha ett väsentligt inflytande på själva försäkringsprodukterna. |
| --- | --- |

6.4.2

Som nämndes ovan är det de tvingande reglerna som utgör ett hinder för den inre försäkringsmarknaden och som därför bör harmoniseras. Den allmänna avtalsrätten är till sin natur inte tvingande. Det finns några tvingande regler. Inga av dessa regler förefaller vare sig skilja sig så markant mellan medlemsstaternas rättssystem att en utebliven harmonisering skulle störa den inre försäkringsmarknadens funktion eller ha ett väsentligt inflytande på själva försäkringsprodukterna.

| 6.4.3 | Undantag kan förekomma. De kan dock behandlas inom ramen för harmoniseringen av försäkringsbranschen. En sådan regel har i själva verket redan behandlats i direktivet om oskäliga avtalsvillkor i konsumentavtal (48), som också är tillämpligt på konsumentförsäkringar (49). Tillämpningsområdet för en EU-rättsakt om avtalsrätten skulle endast behöva utsträckas till alla massrisker för att tillfredsställa den inre försäkringsmarknaden. |
| --- | --- |

6.4.3

Undantag kan förekomma. De kan dock behandlas inom ramen för harmoniseringen av försäkringsbranschen. En sådan regel har i själva verket redan behandlats i direktivet om oskäliga avtalsvillkor i konsumentavtal (48), som också är tillämpligt på konsumentförsäkringar (49). Tillämpningsområdet för en EU-rättsakt om avtalsrätten skulle endast behöva utsträckas till alla massrisker för att tillfredsställa den inre försäkringsmarknaden.

| 6.4.4 | Avsikten med dessa argument är inte att ifrågasätta harmoniseringen av den allmänna avtalsrätten – den frågan överlämnas till EU-institutionerna för beslut. En harmonisering av den allmänna avtalsrätten skulle i själva verket underlätta harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Vi vill med ovannämnda argument försöka visa att det räcker att harmonisera försäkringsavtalsrätten för att uppnå de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

6.4.4

Avsikten med dessa argument är inte att ifrågasätta harmoniseringen av den allmänna avtalsrätten – den frågan överlämnas till EU-institutionerna för beslut. En harmonisering av den allmänna avtalsrätten skulle i själva verket underlätta harmonisering av försäkringsavtalsrätten. Vi vill med ovannämnda argument försöka visa att det räcker att harmonisera försäkringsavtalsrätten för att uppnå de eftersträvade målen.

6.5   Ett valfritt instrument eller harmonisering av medlemsstaternas försäkringslagstiftning?

6.5.1   Skillnaden mellan en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftningar och ett valfritt instrument

| 6.5.1.1 | I handlingsplanen för en mer sammanhängande europeisk avtalsrätt framhölls möjligheten att införa ett valfritt instrument i stället för att harmonisera eller skapa en enhetlig nationell avtalsrätt. Den viktigaste skillnaden består i att ett valfritt instrument inte skulle medföra ändringar av de nationella avtalslagstiftningarna eftersom de berörda parterna väljer att ansluta sig eller ej till instrumentet, under förutsättning att det erbjuder denna möjlighet. Därmed skapas parallella rättsordningar (europeiska och nationella) som parterna kan välja mellan. |
| --- | --- |

6.5.1.1

I handlingsplanen för en mer sammanhängande europeisk avtalsrätt framhölls möjligheten att införa ett valfritt instrument i stället för att harmonisera eller skapa en enhetlig nationell avtalsrätt. Den viktigaste skillnaden består i att ett valfritt instrument inte skulle medföra ändringar av de nationella avtalslagstiftningarna eftersom de berörda parterna väljer att ansluta sig eller ej till instrumentet, under förutsättning att det erbjuder denna möjlighet. Därmed skapas parallella rättsordningar (europeiska och nationella) som parterna kan välja mellan.

| 6.5.1.2 | Däremot skulle en harmonisering av de nationella avtalslagstiftningarna innebära att man ersätter de nationella avtalsrättsliga begreppen med en europeisk lösning. Parterna skulle i detta fall inte ha möjlighet att välja mellan ett nationellt och ett europeiskt system. |
| --- | --- |

6.5.1.2

Däremot skulle en harmonisering av de nationella avtalslagstiftningarna innebära att man ersätter de nationella avtalsrättsliga begreppen med en europeisk lösning. Parterna skulle i detta fall inte ha möjlighet att välja mellan ett nationellt och ett europeiskt system.

6.5.2   Strategiernas fördelar och nackdelar

| 6.5.2.1 | Betraktat utifrån den inre försäkringsmarknaden har båda lösningarna en uppenbar fördel: De undanröjer hindren för att sälja försäkringar i hela EU och gör det möjligt för försäkringstagare att fritt röra sig i EU utan att avtalsrättsliga skillnader inverkar negativt på deras försäkringar. Båda lösningarna är därför att föredra framför dagens situation, och valet mellan dem är en politisk och inte en principiell fråga. |
| --- | --- |

6.5.2.1

Betraktat utifrån den inre försäkringsmarknaden har båda lösningarna en uppenbar fördel: De undanröjer hindren för att sälja försäkringar i hela EU och gör det möjligt för försäkringstagare att fritt röra sig i EU utan att avtalsrättsliga skillnader inverkar negativt på deras försäkringar. Båda lösningarna är därför att föredra framför dagens situation, och valet mellan dem är en politisk och inte en principiell fråga.

| 6.5.2.2 | Det kan visa sig vara mer invecklat att harmonisera medlemsstaternas försäkringsavtalsrätt än att införa ett valfritt instrument. Eftersom det skulle innebära att nationella ”traditioner” ersätts av en europeisk lösning, är det möjligt att den inhemska juridiska eliten (jurister och akademiker) skulle ställa sig tveksam till harmonisering. |
| --- | --- |

6.5.2.2

Det kan visa sig vara mer invecklat att harmonisera medlemsstaternas försäkringsavtalsrätt än att införa ett valfritt instrument. Eftersom det skulle innebära att nationella ”traditioner” ersätts av en europeisk lösning, är det möjligt att den inhemska juridiska eliten (jurister och akademiker) skulle ställa sig tveksam till harmonisering.

| 6.5.2.3 | En osäker faktor är sambandet mellan hur stort ingripande som krävs i den nationella lagstiftningen och hur snabbt man kan uppnå resultat för den inre marknaden. Eftersom ett valfritt instrument inte skulle upphäva nationella lagar kan det betraktas som en mjuk strategi och därmed lättare att acceptera för marknaden. Å andra sidan finns det en risk att ett valfritt instrument leder till att aktörerna på den inre marknaden (t.ex. försäkringsbolag och försäkringsmäklare) intar en avvaktande hållning, att de tvekar att gå i spetsen och väntar på att konkurrenterna skall ta första steget för att dra fördel av deras (dåliga) erfarenheter. Eller skulle kanske ett valfritt instrument uppfattas som en dörr till nya möjligheter som alla vill öppna först, till exempel genom försäljning av försäkringar via Internet? Harmonisering kommer visserligen att ge direkta resultat eftersom ingen aktör kan undvika att följa de harmoniserade lagarna. Å andra sidan kan ett sådant ingripande komma att betraktas som mycket eller alltför kraftfullt. |
| --- | --- |

6.5.2.3

En osäker faktor är sambandet mellan hur stort ingripande som krävs i den nationella lagstiftningen och hur snabbt man kan uppnå resultat för den inre marknaden. Eftersom ett valfritt instrument inte skulle upphäva nationella lagar kan det betraktas som en mjuk strategi och därmed lättare att acceptera för marknaden. Å andra sidan finns det en risk att ett valfritt instrument leder till att aktörerna på den inre marknaden (t.ex. försäkringsbolag och försäkringsmäklare) intar en avvaktande hållning, att de tvekar att gå i spetsen och väntar på att konkurrenterna skall ta första steget för att dra fördel av deras (dåliga) erfarenheter. Eller skulle kanske ett valfritt instrument uppfattas som en dörr till nya möjligheter som alla vill öppna först, till exempel genom försäljning av försäkringar via Internet? Harmonisering kommer visserligen att ge direkta resultat eftersom ingen aktör kan undvika att följa de harmoniserade lagarna. Å andra sidan kan ett sådant ingripande komma att betraktas som mycket eller alltför kraftfullt.

| 6.5.2.4 | Ett tekniskt problem med ett valfritt instrument är att det inte fullständigt kan ersätta harmonisering, vilket framgår klart vid ansvarsförsäkringar för motorfordon. Det är ytterst viktigt för EU-medborgarnas rörlighet att harmonisera ansvarsförsäkringar för motorfordon eftersom det ger ett nödvändigt skydd till trafikoffer. Detta skydd får självfallet inte vara beroende av att parterna väljer ett försäkringsavtal som bygger på ett EU-instrument. Ett valfritt instrument skulle därför inte kunna ersätta en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om ansvarsförsäkring för motorfordon. |
| --- | --- |

6.5.2.4

Ett tekniskt problem med ett valfritt instrument är att det inte fullständigt kan ersätta harmonisering, vilket framgår klart vid ansvarsförsäkringar för motorfordon. Det är ytterst viktigt för EU-medborgarnas rörlighet att harmonisera ansvarsförsäkringar för motorfordon eftersom det ger ett nödvändigt skydd till trafikoffer. Detta skydd får självfallet inte vara beroende av att parterna väljer ett försäkringsavtal som bygger på ett EU-instrument. Ett valfritt instrument skulle därför inte kunna ersätta en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om ansvarsförsäkring för motorfordon.

| 6.5.2.5 | Slutligen inställer sig frågan om huruvida ett valfritt instrument kan ge effektiva resultat på ett område som försäkringsrätt, som utmärks av en obalans mellan parterna. Kommer parterna att göra ett faktiskt val eller kommer valet ensidigt att fattas av försäkringsgivarna genom att de för in s.k. opt in- och opt out-klausuler i de allmänna försäkringsvillkoren? |
| --- | --- |

6.5.2.5

Slutligen inställer sig frågan om huruvida ett valfritt instrument kan ge effektiva resultat på ett område som försäkringsrätt, som utmärks av en obalans mellan parterna. Kommer parterna att göra ett faktiskt val eller kommer valet ensidigt att fattas av försäkringsgivarna genom att de för in s.k. opt in- och opt out-klausuler i de allmänna försäkringsvillkoren?

| 6.5.2.6 | Om målet med en europeisk rättsakt om försäkringsavtal skall uppnås genom harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning eller införandet av ett valfritt instrument är ingen huvudfråga. Den måste dock övervägas noga. |
| --- | --- |

6.5.2.6

Om målet med en europeisk rättsakt om försäkringsavtal skall uppnås genom harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning eller införandet av ett valfritt instrument är ingen huvudfråga. Den måste dock övervägas noga.

6.6   Behövs det allmänna försäkringsvillkor på gemenskapsnivå?

| 6.6.1 | Slutligen är frågan om man i stället för att harmonisera lagstiftningen bör införa allmänna försäkringsvillkor på gemenskapsnivå. Problemen i anslutning till att försäkringsgivarna är tvungna att beakta varenda lag i alla medlemsstater skulle utan tvekan minska (om än inte försvinna) om denna åtgärd vidtogs av alla medlemsstater och med stöd av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

6.6.1

Slutligen är frågan om man i stället för att harmonisera lagstiftningen bör införa allmänna försäkringsvillkor på gemenskapsnivå. Problemen i anslutning till att försäkringsgivarna är tvungna att beakta varenda lag i alla medlemsstater skulle utan tvekan minska (om än inte försvinna) om denna åtgärd vidtogs av alla medlemsstater och med stöd av EU-institutionerna.

| 6.6.2 | En sådan lösning kan dock inte rekommenderas. Även om skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna kan tas i beaktande i allmänna villkor på EU-nivå krävs det ändå separata riskbedömningar, varför villkoren kan vara ofördelaktiga för medborgare som ofta förflyttar sig inom unionen. |
| --- | --- |

6.6.2

En sådan lösning kan dock inte rekommenderas. Även om skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna kan tas i beaktande i allmänna villkor på EU-nivå krävs det ändå separata riskbedömningar, varför villkoren kan vara ofördelaktiga för medborgare som ofta förflyttar sig inom unionen.

| 6.6.3 | Dessutom skulle denna lösning leda till att man skapar modellvillkor som hämmar konkurrensen på de inhemska marknaderna. Man bör komma ihåg att en viktig etapp vid inrättandet av en inre försäkringsmarknad var avskaffandet av medlemsstaternas rätt att systematiskt kontrollera de allmänna försäkringsvillkoren innan de infördes på marknaden (50). En sådan kontroll leder till ett ensidigt utbud av försäkringsprodukter, till att konsumenternas valmöjligheter minskar och därigenom till att konkurrensen minskar. Införandet av allmänna försäkringsvillkor på EU-nivå medför strukturellt sett samma risk. |
| --- | --- |

6.6.3

Dessutom skulle denna lösning leda till att man skapar modellvillkor som hämmar konkurrensen på de inhemska marknaderna. Man bör komma ihåg att en viktig etapp vid inrättandet av en inre försäkringsmarknad var avskaffandet av medlemsstaternas rätt att systematiskt kontrollera de allmänna försäkringsvillkoren innan de infördes på marknaden (50). En sådan kontroll leder till ett ensidigt utbud av försäkringsprodukter, till att konsumenternas valmöjligheter minskar och därigenom till att konkurrensen minskar. Införandet av allmänna försäkringsvillkor på EU-nivå medför strukturellt sett samma risk.

7.   Harmoniseringsområden

| 7.1 | Som anges ovan är det de tvingande reglerna i försäkringsavtalsrätten som måste harmoniseras. En annan fråga är om alla eller bara vissa särskilda områden inom försäkringsavtalsrätten bör harmoniseras. |
| --- | --- |

7.1

Som anges ovan är det de tvingande reglerna i försäkringsavtalsrätten som måste harmoniseras. En annan fråga är om alla eller bara vissa särskilda områden inom försäkringsavtalsrätten bör harmoniseras.

| 7.2 | Försäkringslagstiftningen är vanligen uppdelad i två delar: en allmän del med regler som omfattar alla försäkringsavtal och en särskild del med lagstiftning för olika försäkringsgrenar. Frågan är om den inre försäkringsmarknaden kräver en harmonisering av de allmänna reglerna, av de särskilda reglerna för olika försäkringsgrenar eller av båda två. |
| --- | --- |

7.2

Försäkringslagstiftningen är vanligen uppdelad i två delar: en allmän del med regler som omfattar alla försäkringsavtal och en särskild del med lagstiftning för olika försäkringsgrenar. Frågan är om den inre försäkringsmarknaden kräver en harmonisering av de allmänna reglerna, av de särskilda reglerna för olika försäkringsgrenar eller av båda två.

| 7.3 | I teorin måste båda harmoniseras. Såväl de allmänna som de branschspecifika reglerna inom försäkringslagstiftningen påverkar produkten och förhindrar därigenom en välfungerande inre marknad. Ett exempel är att bestämmelserna om löftesgarantier, som i regel förekommer i den allmänna delen, påverkar förhållandet mellan risk och premie i lika hög grad som till exempel specifika bestämmelser om livförsäkring. Därför bör man vid en harmonisering i princip inte skilja mellan de två slagen av bestämmelser. |
| --- | --- |

7.3

I teorin måste båda harmoniseras. Såväl de allmänna som de branschspecifika reglerna inom försäkringslagstiftningen påverkar produkten och förhindrar därigenom en välfungerande inre marknad. Ett exempel är att bestämmelserna om löftesgarantier, som i regel förekommer i den allmänna delen, påverkar förhållandet mellan risk och premie i lika hög grad som till exempel specifika bestämmelser om livförsäkring. Därför bör man vid en harmonisering i princip inte skilja mellan de två slagen av bestämmelser.

| 7.4 | Man kan dock genomföra harmoniseringen i flera etapper, vilket kräver att man upprättar en prioriteringslista. I detta fall bör man börja med att harmonisera den allmänna delen. Många försäkringsgrenar omfattas inte av specifika eller tvingande regler (51) utan av allmänna regler i medlemsstaternas respektive försäkringsavtalsrätt. Det mest angelägna är därför harmonisering av de allmänna och tvingande reglerna i försäkringsavtalsrätten. Denna harmonisering skulle göra det möjligt att omedelbart inrätta en inre försäkringsmarknad för alla försäkringsgrenar som inte omfattas av särskilda och tvingande regler. När detta väl har genomförts bör också reglerade försäkringsgrenar som livförsäkring och sjuk- och olycksfallsförsäkring omfattas. |
| --- | --- |

7.4

Man kan dock genomföra harmoniseringen i flera etapper, vilket kräver att man upprättar en prioriteringslista. I detta fall bör man börja med att harmonisera den allmänna delen. Många försäkringsgrenar omfattas inte av specifika eller tvingande regler (51) utan av allmänna regler i medlemsstaternas respektive försäkringsavtalsrätt. Det mest angelägna är därför harmonisering av de allmänna och tvingande reglerna i försäkringsavtalsrätten. Denna harmonisering skulle göra det möjligt att omedelbart inrätta en inre försäkringsmarknad för alla försäkringsgrenar som inte omfattas av särskilda och tvingande regler. När detta väl har genomförts bör också reglerade försäkringsgrenar som livförsäkring och sjuk- och olycksfallsförsäkring omfattas.

| 7.5 | De olika typer av regler som skulle kunna harmoniseras i detta inledningsskede gäller följande områden:






  a) | Skyldigheter innan avtal har träffats; främst informationsregler. |
| --- | --- | --- |

7.5

De olika typer av regler som skulle kunna harmoniseras i detta inledningsskede gäller följande områden:

a)

Skyldigheter innan avtal har träffats; främst informationsregler.

| b) | Avtalets utformning. |
| --- | --- |

b)

Avtalets utformning.

| c) | Försäkringsbrevets karaktär, effekter och formella krav. |
| --- | --- |

c)

Försäkringsbrevets karaktär, effekter och formella krav.

| d) | Avtalets löptid, förnyelse och uppsägning. |
| --- | --- |

d)

Avtalets löptid, förnyelse och uppsägning.

| e) | Försäkringsförmedlare. |
| --- | --- |

e)

Försäkringsförmedlare.

| f) | Riskökning. |
| --- | --- |

f)

Riskökning.

| e) | Premier. |
| --- | --- |

e)

Premier.

| h) | Täckning. |
| --- | --- |

h)

Täckning.

| i) | Ansvarsförsäkring. |
| --- | --- |

i)

Ansvarsförsäkring.

8.   Slutsatser och rekommendationer

| 8.1 | Försäkringar utgör i dag en grundläggande tjänst i handelsförbindelserna mellan näringsidkare och mellan dessa och konsumenterna. |
| --- | --- |

8.1

Försäkringar utgör i dag en grundläggande tjänst i handelsförbindelserna mellan näringsidkare och mellan dessa och konsumenterna.

| 8.2 | Några av de grundläggande principer som reglerar allmänna försäkringsavtals slutande och giltighet skiljer sig åt mellan de olika rättsordningarna i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

8.2

Några av de grundläggande principer som reglerar allmänna försäkringsavtals slutande och giltighet skiljer sig åt mellan de olika rättsordningarna i EU:s medlemsstater.

| 8.3 | Denna situation skapar hinder för handel över gränserna med detta finansiella instrument och försvårar följaktligen genomförandet av en inre försäkringsmarknad. |
| --- | --- |

8.3

Denna situation skapar hinder för handel över gränserna med detta finansiella instrument och försvårar följaktligen genomförandet av en inre försäkringsmarknad.

| 8.4 | En viss harmonisering av de tvingande reglerna i försäkringsrättens ”allmänna del” kan på ett avgörande sätt bidra till undanröjandet av en hel rad hinder och svårigheter för försäkringsbolag, försäkringsförmedlare och försäkringstagare – både professionella och enskilda konsumenter – i samband med gränsöverskridande försäkringstransaktioner. |
| --- | --- |

8.4

En viss harmonisering av de tvingande reglerna i försäkringsrättens ”allmänna del” kan på ett avgörande sätt bidra till undanröjandet av en hel rad hinder och svårigheter för försäkringsbolag, försäkringsförmedlare och försäkringstagare – både professionella och enskilda konsumenter – i samband med gränsöverskridande försäkringstransaktioner.

| 8.5 | Detta är en uppfattning som delas av alla berörda parter som har rådfrågats i detta ärende. |
| --- | --- |

8.5

Detta är en uppfattning som delas av alla berörda parter som har rådfrågats i detta ärende.

| 8.6 | Harmoniseringen bör ske genom en gradvis tillnärmning som i ett första skede leder till att man eventuellt antar en frivillig försäkringsavtalsmodell, som dock är bindande med avseende på samtliga villkor och punkter. |
| --- | --- |

8.6

Harmoniseringen bör ske genom en gradvis tillnärmning som i ett första skede leder till att man eventuellt antar en frivillig försäkringsavtalsmodell, som dock är bindande med avseende på samtliga villkor och punkter.

| 8.7 | Vid utarbetandet av denna avtalsmodell måste man ta hänsyn till kommissionens förslag till direktiv från 1979 och 1980, kommentarer och analyser som gjorts av berörda parter, företrädare för det civila samhället och medlemsstaternas regleringsmyndigheter, samt till den utveckling som branschen har genomgått sedan dess. |
| --- | --- |

8.7

Vid utarbetandet av denna avtalsmodell måste man ta hänsyn till kommissionens förslag till direktiv från 1979 och 1980, kommentarer och analyser som gjorts av berörda parter, företrädare för det civila samhället och medlemsstaternas regleringsmyndigheter, samt till den utveckling som branschen har genomgått sedan dess.

| 8.8 | Rättsakten bör vara en förordning och rättslig grund artikel 95 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

8.8

Rättsakten bör vara en förordning och rättslig grund artikel 95 i EG-fördraget.

| 8.9 | Mot bakgrund av de kommentarer som har framförts i detta yttrande anmodar EESK kommissionen att återuppta detta ärende och inleda komparativa studier av försäkringsavtalslagstiftningarna och praxis i medlemsstaterna för att bedöma om det är lämpligt och möjligt att fortsätta arbetet med att harmonisera försäkringsavtalsrätten på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

8.9

Mot bakgrund av de kommentarer som har framförts i detta yttrande anmodar EESK kommissionen att återuppta detta ärende och inleda komparativa studier av försäkringsavtalslagstiftningarna och praxis i medlemsstaterna för att bedöma om det är lämpligt och möjligt att fortsätta arbetet med att harmonisera försäkringsavtalsrätten på gemenskapsnivå.

| 8.10 | Man bör i detta sammanhang ta hänsyn till forskningsresultaten på detta område. |
| --- | --- |

8.10

Man bör i detta sammanhang ta hänsyn till forskningsresultaten på detta område.

| 8.11 | EESK rekommenderar att det arbete som har utförts offentliggörs för offentlig diskussion bl.a. i form av en grönbok, som utgör ett värdefullt underlag för att utforma ett lämpligt gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

8.11

EESK rekommenderar att det arbete som har utförts offentliggörs för offentlig diskussion bl.a. i form av en grönbok, som utgör ett värdefullt underlag för att utforma ett lämpligt gemenskapsinstrument.

| 8.12 | Kommittén är medveten om att medlemsstaterna måste ha en klar politisk vilja att främja en harmonisering av försäkringsavtalsrätten för att EU skall kunna ta detta viktiga steg i riktning mot att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

8.12

Kommittén är medveten om att medlemsstaterna måste ha en klar politisk vilja att främja en harmonisering av försäkringsavtalsrätten för att EU skall kunna ta detta viktiga steg i riktning mot att fullborda den inre marknaden för finansiella tjänster.

| 8.13 | EESK uppmanar Europaparlamentet att ansluta sig till detta initiativ och att ge det lämplig prioritet i sin politiska dagordning genom att bekräfta sitt stöd för strävan att harmonisera tvingande regler i försäkringsavtalsrättens allmänna del. |
| --- | --- |

8.13

EESK uppmanar Europaparlamentet att ansluta sig till detta initiativ och att ge det lämplig prioritet i sin politiska dagordning genom att bekräfta sitt stöd för strävan att harmonisera tvingande regler i försäkringsavtalsrättens allmänna del.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Föredragande Manuel Ataíde Ferreira, (EGT C 95, 30.3.1998).

1

(2)  KOM(79) 355 slutlig, EGT C 190, 28.7.1979, ändrad genom KOM(80) 854 slutlig, EGT C 355, 31.12.1980. EESK:s och Europaparlamentets yttranden återfinns i EGT C 146, 16.6.1980 respektive EGT C 265, 13.10.1980. Dessa texter behandlas i punkt 5 i detta yttrande.

2

(3)  Se ovannämnda arbete, punkt 2.1.9.

3

(4)  Se ovannämnda arbete, punkt 2.3.1.1.1.

4

(5)  Se ovannämnda arbete, punkt 3.4.

5

(6)  Se ovannämnda arbete, punkt 3.6.1.

6

(7)  Se ovannämnda arbete, punkt 4.3.6.

7

(8)  Följande punkter ansåg EESK skulle finnas med i direktivet:

8

| ”– | Information som minst skall krävas innan ett avtal sluts: |
| --- | --- |

”–

Information som minst skall krävas innan ett avtal sluts:

| – | En förteckning med nyckelbegrepp och definitionen av dem. |
| --- | --- |

–

En förteckning med nyckelbegrepp och definitionen av dem.

| – | En förteckning över vanliga oskäliga avtalsvillkor i försäkringssammanhang. |
| --- | --- |

–

En förteckning över vanliga oskäliga avtalsvillkor i försäkringssammanhang.

| – | De uppgifter som minst skall krävas i varje försäkringsavtal. |
| --- | --- |

–

De uppgifter som minst skall krävas i varje försäkringsavtal.

| – | En sammanställning av de avtalsförpliktelser som är gemensamma för alla försäkringsavtal. |
| --- | --- |

–

En sammanställning av de avtalsförpliktelser som är gemensamma för alla försäkringsavtal.

| – | Grundprinciper ochv grundläggande bestämmelser som gäller för alla försäkringsavtal. |
| --- | --- |

–

Grundprinciper ochv grundläggande bestämmelser som gäller för alla försäkringsavtal.

| – | Ett system för provisorisk ersättning vid civil ansvarsförsäkring. |
| --- | --- |

–

Ett system för provisorisk ersättning vid civil ansvarsförsäkring.

| – | Ett obligatoriskt samband mellan premierna som betalas och riskens storlek, särskilt med hänsyn till att försäkrade föremål automatiskt minskar i värde när de blir äldre, vilket bör medföra en premieminskning. |
| --- | --- |

–

Ett obligatoriskt samband mellan premierna som betalas och riskens storlek, särskilt med hänsyn till att försäkrade föremål automatiskt minskar i värde när de blir äldre, vilket bör medföra en premieminskning.

| – | Harmonisera den lägsta tillåtna tidsgränsen för att utöva rätten att återkalla ett avtal. |
| --- | --- |

–

Harmonisera den lägsta tillåtna tidsgränsen för att utöva rätten att återkalla ett avtal.

| – | Kravet att försäkringsbrev skall vara läsliga och begripliga och att allmänna och särskilda villkor i avtalet skall meddelas under fasen innan avtalet ingås och innan försäkringsavtalet skrivs under.” |
| --- | --- |

–

Kravet att försäkringsbrev skall vara läsliga och begripliga och att allmänna och särskilda villkor i avtalet skall meddelas under fasen innan avtalet ingås och innan försäkringsavtalet skrivs under.”

Se ovannämnda arbete, punkt 4.5. Denna tankegång har aktualiserats i olika EESK-yttranden, t.ex. i det nyligen utarbetade yttrandet om förslag till direktiv om ansvarsförsäkring för motorfordon med Philippe Levaux som föredragande, punkt 4.3, EUT C 95, 23.4.2003.

(9)  Se ”ECLG-Consumer Insurance”, i ”Journal of Consumer Policy” (1986), s. 205–228.

9

(10)  PM från CEA av den 4 juni 2003.

10

(11)  KOM(2001) 398 slutlig, 11.7.2001 (EGT C 255, 13.9.2001).

11

(12)  KOM (2003) 68 slutlig, 12.2.2003.

12

(13)  Handlingsplanen punkt 74. Se även punkterna 25, 47 och 48 i samma dokument.

13

(14)  Dokument A5-0256, antaget vid EP:s plenarsession 2.9.2003, punkterna 11 och 14.

14

(15)  EG-domstolens dom av den 4 december 1986, REG 1986, s. 3755 (kommissionen mot Tyskland).

15

(16)  Internationell processrätt: Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 16.1.2001) (senast ändrad i EGT L 225, 2002, s. 13), art. 8–14. Internationell privaträtt: Konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser av den 19 juni 1980, EGT L 166, 1980, särskilt art. 1.3, 1.4. Direktiv: Rådets andra direktiv av den 22 juni 1988 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring, och med bestämmelser avsedda att göra det lättare att effektivt utöva friheten att tillhandahålla tjänster, samt om ändring av direktiv 73/239/EEG, EGT L 172, 1988, s. 1 (senast ändrad i EGT L 228, 1992, s. 1), särskilt art. 2 c och 2 d, art. 3, 5, 7 och 8. Rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring samt om ändring av direktiv 73/239/EEG och 88/357/EEG (tredje direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring), EGT L 228, 1992, s. 1 (senast ändrad i EGT L 35, 2003, s. 1, särskilt art. 1 a och b, art. 27, 28, 30 och 31. Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkringar, EGT L 345, 2002, s. 1, särskilt art. 32 och 33. Avseende internationell privaträtt i direktiven, se Reichert-Facilides/d'Oliveira (eds.), International Insurance Contract Law in the EC, Deventer 1993, Reichert-Facilides (Hg.), Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR, Tübingen 1994.

16

International Insurance Contract Law in the EC

Aspekte des internationalen Versicherungsvertragsrechts im EWR,

(17)  Rådets direktiv 72/166/EEG av den 24 april 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet, EGT L 103, 1972, s. 1 (senast ändrad i EGT L 8, 1984, s. 17). Rådets direktiv 72/166/EEG av den 30 december 1983 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om ansvarsförsäkring för motorfordon, EGT L 8, 1984, s. 17 (senast ändrad i EGT L 129, 1990, s. 33). Rådets tredje direktiv 90/232/EEG av den 14 maj 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om ansvarsförsäkring för motorfordon, EGT L 129, 1990, s. 33. Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EEG av den 16 maj 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar om ansvarsförsäkring för motorfordon samt om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 88/357/EEG (fjärde direktivet om motorfordonsförsäkring), EGT L 181, 2000, s. 65. Kommissionen lade den 7 juni 2002 fram ett förslag om ett femte direktiv, KOM(2002) 244 slutlig – EGT C 227 E, s. 387.

17

(18)  Rådets direktiv 87/344/EEG av den 22 juni 1987 om samordning av lagar och andra författningar angående rättsskyddsförsäkring, EGT L 185, 1987, s. 77.

18

(19)  Se punkt 4.1.2.

19

(20)  Se Eurostat.

20

(21)  Sådana bestämmelser kan betecknas som absolut tvingande så länge parterna inte kan frångå dem genom egen överenskommelse. Bestämmelserna kan betecknas som delvis tvingande när en överenskommelse mellan parterna (endast) får innebära fördelaktigare villkor för konsumenten än de rättsliga reglerna.

21

(22)  EGT L 63, 2003, s. 1, (punkt 47 och 48: ”Samma problem uppstår särskilt i samband med försäkringsavtal.”).

22

(23)  För fullständigt citat, se fotnot 20.

23

(24)  För fullständigt citat, se fotnot 20.

24

(25)  Se art. 2 d i tredje direktivet om andra försäkringar än livförsäkringar; och art. 1 g i direktivet om livförsäkring.

25

(26)  Artikel 7. 1 f i andra direktivet om andra försäkringar än livförsäkringar (ändrad genom artikel 27 i tredje direktivet om andra försäkringar än livförsäkringar). För en definition av stora risker, se artikel 5 d i i första direktivet om andra försäkringar än livförsäkring.

26

(27)  Se art. 7.1 a och d i andra direktivet om annan försäkring än livförsäkring.

27

(28)  Se artikel 7.1 b, c och e.

28

(29)  Se artikel 32.1 andra meningen i direktivet om livförsäkringar.

29

(30)  Se artikel 32.2 i direktivet om livförsäkringar.

30

(31)  Se kommissionens handlingsplan, EGT C 63, 2003, s. 1 (punkt 48: ”Att formulera en enda försäkring som skulle kunna marknadsföras på samma villkor på olika europeiska marknader har visat sig omöjligt i praktiken”).

31

(32)  Trots att en sådan förändring i allmänhet inte påverkar tillämplig lag kan de regler som är (internationellt) tvingande på den nya bostadsorten tillämpas av denna medlemsstats rättsväsende. I enlighet med artikel 9.1 b i förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar kan försäkringstagaren vidta rättsliga åtgärder mot försäkringsgivaren på (nya) bostadsorten. Domstolen i denna medlemsstat kan verkställa de tvingande reglerna i artikel 7.2 andra stycket i andra direktivet om andra försäkringar än livförsäkringar och i artikel 32.4 i direktivet om livförsäkringar (tvingande regler enligt lex fori).

32

lex fori

(33)  Se fotnot 20.

33

(34)  Försäkringsgivaren kan undvika detta genom att införa en jurisdiktionsklausul i enlighet med artikel 13.5 och artikel 14 (14.5) i Bryssel I-förordningen och ge domstolarna i den medlemsstat där försäkringsgivaren har sitt säte rätt att utöva exklusiv jurisdiktion. Ur försäkringsgivarens synpunkt är situationen mycket mer lovande när det handlar om stora risker.

34

(35)  Se punkt 4.2.4.

35

(36)  Se ovan punkt 4.2.3.

36

(37)  Basedow, Die Gesetzgebung zum Versicherungsvertrag zwischen europäischer Integration und Verbraucherpolitik, Reichert-Facilides/Schnyder (Hg.), Versicherungsrecht in Europa – Kernperspektiven am Ende des 20. Jahrhunderts, ZSR 2000 (Beiheft 34) 13–30 (s. 20).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling, EGT L 9, 2003, s. 3.

38

(39)  Se Heiss, ”Expanding the Insurance Acquis to Accession Candidates: From the Europe Agreements to Full Membership”: Heiss (ed.), ”An Internal Insurance Market in an Enlarged European Union”, Karlsruhe 2002, 11–22.

39

(40)  KOM(79) 355 slutlig av den 10 juli 1979, EGT C 190/2, 28.7.1979.

40

(41)  EGT 15. 1.1962, V C a.

41

(42)  I texten anges att bland annat följande områden skall harmoniseras:

42

| a) | Försäkringsavtalets formella uppställning. |
| --- | --- |

a)

Försäkringsavtalets formella uppställning.

| b) | En garantirätt i samband med att avtalet sluts samt ett minimum av formella krav. |
| --- | --- |

b)

En garantirätt i samband med att avtalet sluts samt ett minimum av formella krav.

| c) | Det språk på vilket avtalet ingås. |
| --- | --- |

c)

Det språk på vilket avtalet ingås.

| d) | De bestämmelser som ligger till grund för den försäkrades deklarationer när avtalet sluts och som kan påverka försäkrarens bedömning och riskåtagande samt konsekvenserna om sådana saknas eller om avsiktliga fel begås. |
| --- | --- |

d)

De bestämmelser som ligger till grund för den försäkrades deklarationer när avtalet sluts och som kan påverka försäkrarens bedömning och riskåtagande samt konsekvenserna om sådana saknas eller om avsiktliga fel begås.

| e) | De bestämmelser som ligger till grund för den försäkrades deklarationer under avtalets giltighetstid med avseende på uppgifter eller omständigheter som kan leda till en ökad risk samt bristen på fullgörande av denna skyldighet. |
| --- | --- |

e)

De bestämmelser som ligger till grund för den försäkrades deklarationer under avtalets giltighetstid med avseende på uppgifter eller omständigheter som kan leda till en ökad risk samt bristen på fullgörande av denna skyldighet.

| f) | Bestämmelserna avseende bevisbörda när ovannämnda skyldigheter förbisetts. |
| --- | --- |

f)

Bestämmelserna avseende bevisbörda när ovannämnda skyldigheter förbisetts.

| g) | Bestämmelserna avseende bonus vid riskminskning. |
| --- | --- |

g)

Bestämmelserna avseende bonus vid riskminskning.

| h) | Konsekvenserna av betalningsförsummelser när det gäller hela eller delar av försäkringspremien under kontraktets giltighetstid. |
| --- | --- |

h)

Konsekvenserna av betalningsförsummelser när det gäller hela eller delar av försäkringspremien under kontraktets giltighetstid.

| i) | Försäkringstagarens skyldigheter vid försäkringsskada. |
| --- | --- |

i)

Försäkringstagarens skyldigheter vid försäkringsskada.

| j) | Reglerna för uppsägning av försäkringskontrakt. |
| --- | --- |

j)

Reglerna för uppsägning av försäkringskontrakt.

| k) | Möjligheterna för parterna att frångå direktivets bestämmelser om detta är mer gynnsamt för försäkringstagaren, den försäkrade eller tredje part som skadats. |
| --- | --- |

k)

Möjligheterna för parterna att frångå direktivets bestämmelser om detta är mer gynnsamt för försäkringstagaren, den försäkrade eller tredje part som skadats.

Förslaget till direktiv skulle tillämpas på direkta försäkringar av annat slag än livförsäkringar, förutom sådana som gäller:

| a) | Järnvägsfordon. |
| --- | --- |

a)

Järnvägsfordon.

| b) | Luftfartyg. |
| --- | --- |

b)

Luftfartyg.

| c) | Fartyg på öppet vatten, sjöar och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

c)

Fartyg på öppet vatten, sjöar och inre vattenvägar.

| d) | Godstransporter. |
| --- | --- |

d)

Godstransporter.

| e) | Civilt ansvar för luftfartyg och fartyg på öppet vatten, sjöar och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

e)

Civilt ansvar för luftfartyg och fartyg på öppet vatten, sjöar och inre vattenvägar.

| f) | Krediter och intäckningar på grund av deras särdrag. |
| --- | --- |

f)

Krediter och intäckningar på grund av deras särdrag.

(43)  (Föredragande De Bruyn), EGT C 146, 16.6.1980.

43

(44)  EGT C 265, 13.10.1980.

44

(45)  KOM(80) 854 slutlig, 15.12.80, EGT C 355, 31.12.1980.

45

(46)  I kommissionens nya förslag bör följande punkter uppmärksammas:

46

| (a) | Undantag av sjukförsäkringen i enlighet med EESK:s förslag. |
| --- | --- |

(a)

Undantag av sjukförsäkringen i enlighet med EESK:s förslag.

| (b) | En mer detaljerad beskrivning av förfarandena för att säga upp ett kontrakt, där man förordar möjligheten att bevara ändrade kontrakt i stället för att häva dem. |
| --- | --- |

(b)

En mer detaljerad beskrivning av förfarandena för att säga upp ett kontrakt, där man förordar möjligheten att bevara ändrade kontrakt i stället för att häva dem.

| (c) | Bättre formulerade bestämmelser avseende bevisbörda. |
| --- | --- |

(c)

Bättre formulerade bestämmelser avseende bevisbörda.

(47)  Se Basedow/Fock (ed.), Europäisches Versicherungsvertragsrecht, Tübingen, volym I och II 2002, volym III 2003; Reichert-Facilides (ed.), Insurance Contracts, i: International Encyclopedia of Comparative Law (under utarbetande).

47

(48)  Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal, EGT L 95, 5.4.1993, s. 29.

48

(49)  Vid behov kan en särskild förteckning över vissa oskäliga villkor bifogas försäkringsavtalen; se EESK:s yttrande på eget initiativ om ”Konsumenterna på försäkringsmarknaden” (CES 116/98, 29 januari 1998) och den studie som för kommissionens räkning (avtal nr AO-2600/93/009263) samordnades av Centre de Droit de la Consommation vid universitetet i Montpellier om oskäliga villkor inom vissa försäkringsgrenar, som är i linje med det förslag som kommissionen nyligen lade fram om konsumentkrediter (KOM(2002) 443 slutlig).

49

Centre de Droit de la Consommation

(50)  Se art. 29 i tredje direktivet om annan försäkring än livförsäkring; art. 34 i direktivet om livförsäkring.

50

(51)  Många bestämmelser om särskilda försäkringsgrenar som ingår i nationell lagstiftning om försäkringsavtalsrätt är inte tvingande och utgör därför inget hinder för den inre marknaden.

51

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Turism och idrott: De framtida utmaningarna för Europa”

(2005/C 157/02)

Den 29 januari 2004 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Turism och idrott: De framtida utmaningarna för Europa”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2004. Föredragande var Patrizio Pesci.

Vid sin 413:e plenarsession den 15 december 2004 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 144 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster:

Bakgrund

Människor, städer och folk utvecklas genom att utbyta och dela positiva värderingar, som bygger på respekt för andra och som syftar till ömsesidig förståelse, tolerans, välvilja och gemensam önskan att utbyta erfarenheter och projekt för framtiden.

I ett alltmer dynamiskt samhälle med djupgående sociala, geopolitiska och tekniska förändringar, där utvecklingen av värderingar bör gå hand i hand med den materiella utvecklingen, är det viktigt att gripa alla tillfällen, stora som små, för att framhålla och sprida dessa värden.

Turismen och idrotten är som gjorda för denna uppgift. Dessa båda sektorer är inte bara ekonomiska och sociala utan även kulturella fenomen av hög dignitet, de har många gemensamma nämnare eftersom de delar en rad grundläggande värden – intellektuell nyfikenhet, öppenhet för förändringar, nya kunskaper och ädel tävlan.

Turismen och idrotten kan dessutom bidra till att genomföra Lissabonstrategins mål, som syftar till att EU år 2010 skall vara världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi. Turismens och idrottens ökande ekonomiska inverkan utgör en drivkraft för EU-ländernas ekonomi.

Detta bidrag blir så mycket viktigare efter antagandet av den europeiska konstitutionen, där turismen för första gången erkänns som ett område inom gemenskapens behörighet. Enligt EESK utgör denna landvinning ett första viktigt steg mot en EU-politik för utveckling, stöd och samordning på turismområdet och ser positivt på att artikeln om idrott införs i konstitutionstexten.

1.   Inledning

| 1.1 | Turism och idrott är två sektorer som i framtiden kommer att spela en allt viktigare roll för det ekonomiska och sociala välståndet i EU. Deras viktiga funktion är enhälligt erkänd världen över. |
| --- | --- |

1.1

Turism och idrott är två sektorer som i framtiden kommer att spela en allt viktigare roll för det ekonomiska och sociala välståndet i EU. Deras viktiga funktion är enhälligt erkänd världen över.

| 1.2 | Medlemsstaterna och samhället framhåller allt oftare turismen och idrotten som viktiga kanaler för att sprida värderingar och positiva budskap och för utvecklingen av hållbar, miljömässig och social ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

1.2

Medlemsstaterna och samhället framhåller allt oftare turismen och idrotten som viktiga kanaler för att sprida värderingar och positiva budskap och för utvecklingen av hållbar, miljömässig och social ekonomisk utveckling.

| 1.3 | Idrotten har i alla tider lockat till sig en stor publik som delar samma passion, en passion som driver dem att ständigt förflytta sig för att följa olika idrottsevenemang, stora som små. |
| --- | --- |

1.3

Idrotten har i alla tider lockat till sig en stor publik som delar samma passion, en passion som driver dem att ständigt förflytta sig för att följa olika idrottsevenemang, stora som små.

| 1.4 | I dag erbjuder idrotten en komplett uppsättning attraktioner som, särskilt på senare år, blivit stora succéer och som ibland bidragit till att blåsa nytt liv i områden som delvis eller i hög grad varit på nedgång (1). |
| --- | --- |

1.4

I dag erbjuder idrotten en komplett uppsättning attraktioner som, särskilt på senare år, blivit stora succéer och som ibland bidragit till att blåsa nytt liv i områden som delvis eller i hög grad varit på nedgång (1).

| 1.5 | Några platser där idrottsevenemang ägt rum har blivit turistattraktioner, och vice versa. Dessa båda områden går alltmer i varandra och erbjuder varandra nya utbuds- och tillväxtmöjligheter. |
| --- | --- |

1.5

Några platser där idrottsevenemang ägt rum har blivit turistattraktioner, och vice versa. Dessa båda områden går alltmer i varandra och erbjuder varandra nya utbuds- och tillväxtmöjligheter.

| 1.6 | Detta har gjort det möjligt för de enskilda destinationerna att locka till sig inte bara ungdomar och något äldre utan också funktionshindrade, som äntligen i samband med semestern kan pröva på idrottsaktiviteter på ett nytt och givande sätt. |
| --- | --- |

1.6

Detta har gjort det möjligt för de enskilda destinationerna att locka till sig inte bara ungdomar och något äldre utan också funktionshindrade, som äntligen i samband med semestern kan pröva på idrottsaktiviteter på ett nytt och givande sätt.

| 1.7 | 2002 besökte 411 miljoner utomeuropeiska turister Europa, vilket motsvarar en effekt på BNP på över 5 % och en andel av världsturismen på ca 58 %. Världsturistorganisationen förutspår emellertid att Europas andel av turismen i världen fram till 2020 kommer att sjunka till 46 % på grund av trycket från nya konkurrenter, trots att antalet turister nästan kommer att fördubblas. |
| --- | --- |

1.7

2002 besökte 411 miljoner utomeuropeiska turister Europa, vilket motsvarar en effekt på BNP på över 5 % och en andel av världsturismen på ca 58 %. Världsturistorganisationen förutspår emellertid att Europas andel av turismen i världen fram till 2020 kommer att sjunka till 46 % på grund av trycket från nya konkurrenter, trots att antalet turister nästan kommer att fördubblas.

| 1.8 | I samband med detta yttrande tog EESK initiativ till en offentlig hearing om Turism och idrott: de framtida utmaningarna för Europa, med deltagande av ledande italienska och europeiska företrädare för turism- och idrottssektorn samt cheferna för Europeiska kommissionens turism- och idrottsenheter. Hearingen gav tillfälle till ett värdefullt utbyte av idéer och diskussionsämnen (2). |
| --- | --- |

1.8

I samband med detta yttrande tog EESK initiativ till en offentlig hearing om Turism och idrott: de framtida utmaningarna för Europa, med deltagande av ledande italienska och europeiska företrädare för turism- och idrottssektorn samt cheferna för Europeiska kommissionens turism- och idrottsenheter. Hearingen gav tillfälle till ett värdefullt utbyte av idéer och diskussionsämnen (2).

| 1.9 | Som en uppföljning till den offentliga hearingen i Rom och med tanke på att Världsturismdagen (27 september 2004) i arrangemang av Världsturistorganisationen i år ägnades åt temat Idrott och turism: två viktiga krafter som verkar för ömsesidig förståelse, kultur och samhällsutveckling har EESK skissat på några diskussionspunkter för en framtida mer integrerad politik som omfattar analyser och insatser inom båda sektorerna. |
| --- | --- |

1.9

Som en uppföljning till den offentliga hearingen i Rom och med tanke på att Världsturismdagen (27 september 2004) i arrangemang av Världsturistorganisationen i år ägnades åt temat Idrott och turism: två viktiga krafter som verkar för ömsesidig förståelse, kultur och samhällsutveckling har EESK skissat på några diskussionspunkter för en framtida mer integrerad politik som omfattar analyser och insatser inom båda sektorerna.

| 1.10 | Efter fotbolls-EM i Portugal och de 27:e Olympiska spelen och Paralympics i Grekland under 2004 kommer Europa även under de närmaste fem åren att vara spelplats för en rad sportevenemang i världsklass som kommer att få väldiga effekter på både turismen och ekonomin. Förflyttningen av besökare från hela världen från en del av Europa till en annan kommer att innebära unika möjligheter för alla destinationer på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

1.10

Efter fotbolls-EM i Portugal och de 27:e Olympiska spelen och Paralympics i Grekland under 2004 kommer Europa även under de närmaste fem åren att vara spelplats för en rad sportevenemang i världsklass som kommer att få väldiga effekter på både turismen och ekonomin. Förflyttningen av besökare från hela världen från en del av Europa till en annan kommer att innebära unika möjligheter för alla destinationer på den europeiska kontinenten.

2.   Turism och idrott: De framtida utmaningarna för Europa

| 2.1 | Under de närmaste åren kommer därför media från hela världen att under långa tidsperioder rikta uppmärksamheten mot vår kontinent. Europeiska unionen kommer vid alla dessa tillfällen (3) att stå i centrum för mediaintresset i olika kanaler och på olika nivåer. Europa kommer med andra ord att låta tala om sig, åtminstone inom viktiga kretsar, även vad gäller politik, sociokulturella frågor, turism och naturligtvis idrott. |
| --- | --- |

2.1

Under de närmaste åren kommer därför media från hela världen att under långa tidsperioder rikta uppmärksamheten mot vår kontinent. Europeiska unionen kommer vid alla dessa tillfällen (3) att stå i centrum för mediaintresset i olika kanaler och på olika nivåer. Europa kommer med andra ord att låta tala om sig, åtminstone inom viktiga kretsar, även vad gäller politik, sociokulturella frågor, turism och naturligtvis idrott.

| 2.2 | Denna period av stora idrottshändelser bör för de europeiska företagen ännu mer än en ekonomisk möjlighet bli ett tillfälle till reflektion kring och utbyte av kulturella och sociala värden med sikte på tillväxt och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.2

Denna period av stora idrottshändelser bör för de europeiska företagen ännu mer än en ekonomisk möjlighet bli ett tillfälle till reflektion kring och utbyte av kulturella och sociala värden med sikte på tillväxt och hållbar utveckling.

| 2.3 | Det är uppenbart att dessa begivenheter ger möjlighet att utveckla och sprida viktiga utbildningsinsatser till befolkningen i medlemsstaterna och i hela världen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomar och dem som är minst integrerade i samhället, bland annat funktionshindrade. |
| --- | --- |

2.3

Det är uppenbart att dessa begivenheter ger möjlighet att utveckla och sprida viktiga utbildningsinsatser till befolkningen i medlemsstaterna och i hela världen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomar och dem som är minst integrerade i samhället, bland annat funktionshindrade.

| 2.4 | När det gäller att konkurrera om turisterna kan de kommande åren med sina många viktiga internationella sporthändelser innebära stora möjligheter för Europa, som på så sätt kan utveckla och omsätta marknadsbeslut som syftar till att höja kvaliteten på mottagandet av turister och hållbarheten i de tjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

2.4

När det gäller att konkurrera om turisterna kan de kommande åren med sina många viktiga internationella sporthändelser innebära stora möjligheter för Europa, som på så sätt kan utveckla och omsätta marknadsbeslut som syftar till att höja kvaliteten på mottagandet av turister och hållbarheten i de tjänster som erbjuds.

| 2.5 | Europeiska unionen består numera av 25 stater med alla fördelar som detta innebär för de 450 miljoner invånarna i den nya gemenskapen. Det kommer därför att finnas ett större antal tillgängliga destinationer, fler medborgare som är intresserade av att förflytta sig, fler idrottsmän och evenemang som så snabbt som möjligt skall integreras i de olika europeiska programmen och rutterna. |
| --- | --- |

2.5

Europeiska unionen består numera av 25 stater med alla fördelar som detta innebär för de 450 miljoner invånarna i den nya gemenskapen. Det kommer därför att finnas ett större antal tillgängliga destinationer, fler medborgare som är intresserade av att förflytta sig, fler idrottsmän och evenemang som så snabbt som möjligt skall integreras i de olika europeiska programmen och rutterna.

3.   Turism och idrott: en strategisk kombination för Europa

| 3.1 | Turismen är en fredsskapande industri som främjar integrationen mellan folk och låter dem samexistera i en anda av tolerans och ömsesidig respekt. |
| --- | --- |

3.1

Turismen är en fredsskapande industri som främjar integrationen mellan folk och låter dem samexistera i en anda av tolerans och ömsesidig respekt.

| 3.2 | Turismen har visat sig kunna bidra till att höja livskvaliteten för miljoner människor världen över genom att främja en mer rättvis och solidarisk ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

3.2

Turismen har visat sig kunna bidra till att höja livskvaliteten för miljoner människor världen över genom att främja en mer rättvis och solidarisk ekonomisk utveckling.

| 3.3 | Dess effekter på sysselsättningen är betydande. I EU finns över 2 miljoner företag inom turistnäringen med tillsammans över 8 miljoner anställda, indirekt berörda inte inräknade. |
| --- | --- |

3.3

Dess effekter på sysselsättningen är betydande. I EU finns över 2 miljoner företag inom turistnäringen med tillsammans över 8 miljoner anställda, indirekt berörda inte inräknade.

| 3.4 | Turismen griper över flera sektorer och kan generera många fler arbetstillfällen än andra produktionsgrenar. |
| --- | --- |

3.4

Turismen griper över flera sektorer och kan generera många fler arbetstillfällen än andra produktionsgrenar.

| 3.5 | Men det är också en sektor som är särskilt känslig för lågkonjunkturer, internationella kriser och säsongsrelaterade fenomen, vilket gör att den bara i begränsad omfattning kan bidra till långtidssysselsättningen. Den har ändå alltid visat sig generellt tålig tack vare sitt varierande utbud som gör att sektorn kan kompensera för och absorbera strukturella problem och därmed sammanhängande kritiska situationer. |
| --- | --- |

3.5

Men det är också en sektor som är särskilt känslig för lågkonjunkturer, internationella kriser och säsongsrelaterade fenomen, vilket gör att den bara i begränsad omfattning kan bidra till långtidssysselsättningen. Den har ändå alltid visat sig generellt tålig tack vare sitt varierande utbud som gör att sektorn kan kompensera för och absorbera strukturella problem och därmed sammanhängande kritiska situationer.

| 3.6 | Utmaningen under de närmaste åren blir att skapa och upprätthålla en socialt och ekonomiskt stabil ram i hela EU-25 genom att avvärja varje form av social marginalisering. Turismen och idrotten måste vid sidan av kulturen vara öppen och tillgänglig för alla, och man måste se till att mindre gynnade sociala grupper lättare får tillgång till dessa sektorer. |
| --- | --- |

3.6

Utmaningen under de närmaste åren blir att skapa och upprätthålla en socialt och ekonomiskt stabil ram i hela EU-25 genom att avvärja varje form av social marginalisering. Turismen och idrotten måste vid sidan av kulturen vara öppen och tillgänglig för alla, och man måste se till att mindre gynnade sociala grupper lättare får tillgång till dessa sektorer.

| 3.7 | Europeiska kommissionen har redan stakat ut denna väg i meddelandet från november 2001 kallat ”En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid”
   (4) och i ett efterföljande meddelande från november 2003 med titeln ”Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism”
   (5)
  . Nu gäller det att konkret genomföra de åtgärder som föreslås i dokumenten. |
| --- | --- |

3.7

Europeiska kommissionen har redan stakat ut denna väg i meddelandet från november 2001 kallat ”En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid”
   (4) och i ett efterföljande meddelande från november 2003 med titeln ”Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism”
   (5)
  . Nu gäller det att konkret genomföra de åtgärder som föreslås i dokumenten.

| 3.8 | Vid utvecklingen av en turism av hög kvalitet får man emellertid inte bortse från integreringen med andra sektorer för produktion eller rekreation i samhället. Idrotten, som är rik på värderingar, kultur, regler och ideal, är en idealisk medspelare vad gäller att skapa en hållbar tillväxt på alla nivåer. |
| --- | --- |

3.8

Vid utvecklingen av en turism av hög kvalitet får man emellertid inte bortse från integreringen med andra sektorer för produktion eller rekreation i samhället. Idrotten, som är rik på värderingar, kultur, regler och ideal, är en idealisk medspelare vad gäller att skapa en hållbar tillväxt på alla nivåer.

| 3.9 | I likhet med turismen är idrotten numera en av människans viktigaste fritidssysselsättningar och är som sådan en drivkraft för social tillväxt och ekonomisk utveckling med stor potential. |
| --- | --- |

3.9

I likhet med turismen är idrotten numera en av människans viktigaste fritidssysselsättningar och är som sådan en drivkraft för social tillväxt och ekonomisk utveckling med stor potential.

| 3.10 | De värden som idrotten står för, vilka som bekant går tillbaka till de första grekiska olympiska spelen på 700-talet före Kristus, är lika aktuella i dag och intar en allt större plats i de utbildningsinsatser som riktar sig till ungdomar. |
| --- | --- |

3.10

De värden som idrotten står för, vilka som bekant går tillbaka till de första grekiska olympiska spelen på 700-talet före Kristus, är lika aktuella i dag och intar en allt större plats i de utbildningsinsatser som riktar sig till ungdomar.

| 3.11 | Idrottens ekonomiska dimensioner har på senare år vuxit sig oproportionerligt stora. De stora idrottshändelserna har blivit kollektiva och sociala högtidsstunder som förmedlar budskap och värderingar till hela världen och till alla åldersgrupper. |
| --- | --- |

3.11

Idrottens ekonomiska dimensioner har på senare år vuxit sig oproportionerligt stora. De stora idrottshändelserna har blivit kollektiva och sociala högtidsstunder som förmedlar budskap och värderingar till hela världen och till alla åldersgrupper.

| 3.12 | Idrottsevenemangen har också bidragit till att skapa nya former av turism, där man i samband med den vanliga semestern kan utöva en bestämd idrottsaktivitet. De stora evenemangen fungerar på så sätt som katalysatorer och driver människor att börja utöva nya idrottsgrenar. |
| --- | --- |

3.12

Idrottsevenemangen har också bidragit till att skapa nya former av turism, där man i samband med den vanliga semestern kan utöva en bestämd idrottsaktivitet. De stora evenemangen fungerar på så sätt som katalysatorer och driver människor att börja utöva nya idrottsgrenar.

| 3.13 | Idrotten drar nytta av infrastrukturer och turisttjänster och ger samtidigt upphov till turism. Turismen å sin sida drar i stor utsträckning fördel av de idrottsevenemang som äger rum på de olika turistdestinationerna. Tänk bara på det antal människor som förflyttar sig för att följa ett fotbolls-VM eller en olympiad och framför allt på den goodwill som det land kan skaffa sig som står som värd för sådana arrangemang. |
| --- | --- |

3.13

Idrotten drar nytta av infrastrukturer och turisttjänster och ger samtidigt upphov till turism. Turismen å sin sida drar i stor utsträckning fördel av de idrottsevenemang som äger rum på de olika turistdestinationerna. Tänk bara på det antal människor som förflyttar sig för att följa ett fotbolls-VM eller en olympiad och framför allt på den goodwill som det land kan skaffa sig som står som värd för sådana arrangemang.

| 3.14 | I detta yttrande kommer vi framför allt, men inte enbart, att behandla de största idrottsbegivenheterna, som vanligtvis är de som ger de europeiska turistdestinationerna störst kulturell, social och ekonomisk utdelning men också störst publicitet. |
| --- | --- |

3.14

I detta yttrande kommer vi framför allt, men inte enbart, att behandla de största idrottsbegivenheterna, som vanligtvis är de som ger de europeiska turistdestinationerna störst kulturell, social och ekonomisk utdelning men också störst publicitet.

| 3.15 | Med en stor idrottshändelse menas generellt sett, men inte uteslutande, ett evenemang som förmår dra till sig ett stort antal övernattande turister, som på så sätt aktiverar turistekonomin på orten. |
| --- | --- |

3.15

Med en stor idrottshändelse menas generellt sett, men inte uteslutande, ett evenemang som förmår dra till sig ett stort antal övernattande turister, som på så sätt aktiverar turistekonomin på orten.

| 3.16 | En stor begivenhet kan vara ett tillfälle att framhålla värderingar, förfaranden och praxis som därefter kan tillämpas och utvecklas också i samband med många små lokala evenemang. (6) |
| --- | --- |

3.16

En stor begivenhet kan vara ett tillfälle att framhålla värderingar, förfaranden och praxis som därefter kan tillämpas och utvecklas också i samband med många små lokala evenemang. (6)

| 3.17 | Det komplexa förhållandet mellan turism och idrott skall emellertid sättas in i ett vidare sammanhang där också sociala, kulturella och miljömässiga aspekter ingår. Dagens turister söker alltmer totala semesterupplevelser som samtidigt kan tillfredsställa behov som avkoppling, kultur och sport. |
| --- | --- |

3.17

Det komplexa förhållandet mellan turism och idrott skall emellertid sättas in i ett vidare sammanhang där också sociala, kulturella och miljömässiga aspekter ingår. Dagens turister söker alltmer totala semesterupplevelser som samtidigt kan tillfredsställa behov som avkoppling, kultur och sport.

4.   Den institutionella nivån

| 4.1 | Artikel 3u i EG-fördraget, som innehöll en allmän hänvisning till åtgärder inom turismen, utgjorde tidigare den enda rättsliga grunden till gemenskapens turismpolitik. För en sektor med ett så stort ekonomiskt inflytande i många av unionens länder innebar detta ett stort hinder för genomförandet av en verklig europeisk turismpolitik. |
| --- | --- |

4.1

Artikel 3u i EG-fördraget, som innehöll en allmän hänvisning till åtgärder inom turismen, utgjorde tidigare den enda rättsliga grunden till gemenskapens turismpolitik. För en sektor med ett så stort ekonomiskt inflytande i många av unionens länder innebar detta ett stort hinder för genomförandet av en verklig europeisk turismpolitik.

| 4.2 | Turismen är ett övergripande fenomen som omfattar nästan alla produktions- och tjänstesektorer och förutsätter effektiva stordriftsfördelar, inte bara när det gäller den lokala förvaltningen utan också i fråga om den beslutsprocess och politiska process som påverkar de val som görs på området. |
| --- | --- |

4.2

Turismen är ett övergripande fenomen som omfattar nästan alla produktions- och tjänstesektorer och förutsätter effektiva stordriftsfördelar, inte bara när det gäller den lokala förvaltningen utan också i fråga om den beslutsprocess och politiska process som påverkar de val som görs på området.

| 4.3 | Från och med 1999 kan man emellertid notera ett förnyat och växande intresse för turismen från gemenskapsinstitutionernas sida (7). EESK har uppmärksamt följt denna nya tendens och ser mycket positivt på att en särskild artikel om turismen införs i den europeiska konstitutionen (8). |
| --- | --- |

4.3

Från och med 1999 kan man emellertid notera ett förnyat och växande intresse för turismen från gemenskapsinstitutionernas sida (7). EESK har uppmärksamt följt denna nya tendens och ser mycket positivt på att en särskild artikel om turismen införs i den europeiska konstitutionen (8).

| 4.4 | Denna milstolpe är slutet på en lång och ibland handikappande marginalisering av turismen och är en grundförutsättning för att denna sektor skall få fullt erkännande och integreras i EU-politiken. |
| --- | --- |

4.4

Denna milstolpe är slutet på en lång och ibland handikappande marginalisering av turismen och är en grundförutsättning för att denna sektor skall få fullt erkännande och integreras i EU-politiken.

| 4.5 | EESK hoppas att turismen hädanefter skall kunna räkna med målinriktade och specifika åtgärder, program och initiativ från EU:s sida. Vi hoppas därför att det inrättas ett enda styrcentrum på gemenskapsnivå efter modell från de olika EU-organ som är behöriga inom olika sektorer (9). |
| --- | --- |

4.5

EESK hoppas att turismen hädanefter skall kunna räkna med målinriktade och specifika åtgärder, program och initiativ från EU:s sida. Vi hoppas därför att det inrättas ett enda styrcentrum på gemenskapsnivå efter modell från de olika EU-organ som är behöriga inom olika sektorer (9).

| 4.6 | Det är emellertid positivt att EU-insatserna redan nu inriktas mot en turismpolitik som präglas av hållbar utveckling i alla former (10). |
| --- | --- |

4.6

Det är emellertid positivt att EU-insatserna redan nu inriktas mot en turismpolitik som präglas av hållbar utveckling i alla former (10).

| 4.7 | Unionens idrottspolitik bygger på några grundläggande dokument, däribland Europarådets idrottsstadga från 1992, Amsterdamfördraget, där idrottens sociala betydelse fastställs, samt den förklaring som bifogas Nicefördraget, där idrottens speciella betydelse inom gemenskapens behörighetsområden erkänns. |
| --- | --- |

4.7

Unionens idrottspolitik bygger på några grundläggande dokument, däribland Europarådets idrottsstadga från 1992, Amsterdamfördraget, där idrottens sociala betydelse fastställs, samt den förklaring som bifogas Nicefördraget, där idrottens speciella betydelse inom gemenskapens behörighetsområden erkänns.

| 4.8 | Bland annat tack vare den skjuts som idrotten fick vid toppmötet i Nice har den fått sitt rättmätiga utrymme i den europeiska konstitutionen som antogs i juni 2004, där idrotten har fått en alldeles egen artikel (11). |
| --- | --- |

4.8

Bland annat tack vare den skjuts som idrotten fick vid toppmötet i Nice har den fått sitt rättmätiga utrymme i den europeiska konstitutionen som antogs i juni 2004, där idrotten har fått en alldeles egen artikel (11).

| 4.9 | För att framhålla idrottens sociala och utvecklande roll utropade kommissionen år 2004 till ”Europeiska året för utbildning genom idrott”. Det var ett sätt att lyfta fram denna sektor i ljuset och finansiera projekt för utbildning, upplysning och utveckling i skolor och fritidsverksamhet i hela unionen. |
| --- | --- |

4.9

För att framhålla idrottens sociala och utvecklande roll utropade kommissionen år 2004 till ”Europeiska året för utbildning genom idrott”. Det var ett sätt att lyfta fram denna sektor i ljuset och finansiera projekt för utbildning, upplysning och utveckling i skolor och fritidsverksamhet i hela unionen.

| 4.10 | Inom ramen för detta initiativ ville man, om än med begränsade resurser, även främja rörligheten för de studerande, som på detta vis fick möjlighet att besöka andra platser än sina hemorter och kombinera sin vilja att upptäcka och resa med önskan att utöva sin favoritidrott. |
| --- | --- |

4.10

Inom ramen för detta initiativ ville man, om än med begränsade resurser, även främja rörligheten för de studerande, som på detta vis fick möjlighet att besöka andra platser än sina hemorter och kombinera sin vilja att upptäcka och resa med önskan att utöva sin favoritidrott.

| 4.11 | Hur turism, idrott och kultur skall integreras är en av de utmaningar som vi måste ta itu med de närmaste åren för att kunna bidra till att stimulera den europeiska ekonomin och verka för ett ökat socialt välbefinnande för alla. |
| --- | --- |

4.11

Hur turism, idrott och kultur skall integreras är en av de utmaningar som vi måste ta itu med de närmaste åren för att kunna bidra till att stimulera den europeiska ekonomin och verka för ett ökat socialt välbefinnande för alla.

| 4.12 | Denna fråga blir än viktigare mot bakgrund av de ovannämnda målen i Lissabonstrategin där man emellertid även måste beakta de förändrade ekonomiska villkoren i unionens medlemsländer för att kunna säkerställa hållbar och långvarig tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

4.12

Denna fråga blir än viktigare mot bakgrund av de ovannämnda målen i Lissabonstrategin där man emellertid även måste beakta de förändrade ekonomiska villkoren i unionens medlemsländer för att kunna säkerställa hållbar och långvarig tillväxt och utveckling.

| 4.13 | Utarbetandet av denna nyskapande strategi inom EU, som siktar mot en övergripande integrering av turism, idrott och kultur, kan antingen ske genom särskilda workshoparrangemang (som också kan anordnas inom ramen för europeiskt forum för turism eller ett europeiskt forum för idrott), eller via främjandet av innovativa initiativ (t.ex. studentutbyte, upplysningskampanjer för att engagera ”idrottsturister” i det kulturella och sociala livet på den ort där idrottsevenemanget går av stapeln, eller genom kurser för utveckling av ny kompetens, etc.). Ur den synvinkeln är det viktigt att först och främst engagera både det civila samhället och privata partner. |
| --- | --- |

4.13

Utarbetandet av denna nyskapande strategi inom EU, som siktar mot en övergripande integrering av turism, idrott och kultur, kan antingen ske genom särskilda workshoparrangemang (som också kan anordnas inom ramen för europeiskt forum för turism eller ett europeiskt forum för idrott), eller via främjandet av innovativa initiativ (t.ex. studentutbyte, upplysningskampanjer för att engagera ”idrottsturister” i det kulturella och sociala livet på den ort där idrottsevenemanget går av stapeln, eller genom kurser för utveckling av ny kompetens, etc.). Ur den synvinkeln är det viktigt att först och främst engagera både det civila samhället och privata partner.

| 4.14 | Det rättsliga erkännandet av de båda sektorerna turism och idrott i det konstitutionella fördraget utgör ett stort framsteg mot att genomföra dessa mål, särskilt vad gäller att befrämja och utveckla konkurrenskraften hos de europeiska företag som är verksamma inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

4.14

Det rättsliga erkännandet av de båda sektorerna turism och idrott i det konstitutionella fördraget utgör ett stort framsteg mot att genomföra dessa mål, särskilt vad gäller att befrämja och utveckla konkurrenskraften hos de europeiska företag som är verksamma inom dessa sektorer.

5.   Säkerhet och olympisk fred

| 5.1 | Som nämnts ovan kommer en mängd idrottsevenemang att anordnas de närmaste åren och miljontals människor från hela världen kommer att finnas på plats. |
| --- | --- |

5.1

Som nämnts ovan kommer en mängd idrottsevenemang att anordnas de närmaste åren och miljontals människor från hela världen kommer att finnas på plats.

| 5.2 | Under denna period med många resor, stora idrottsarrangemang och intensiv mediabevakning är säkerheten en central fråga. Denna situation bör hanteras med ansvarskänsla utan att skapa omotiverad oro, men samtidigt måste man vidta alla de försiktighets- och övervakningsåtgärder som krävs för att samtliga idrottsevenemang skall kunna genomföras under lugna förhållanden. |
| --- | --- |

5.2

Under denna period med många resor, stora idrottsarrangemang och intensiv mediabevakning är säkerheten en central fråga. Denna situation bör hanteras med ansvarskänsla utan att skapa omotiverad oro, men samtidigt måste man vidta alla de försiktighets- och övervakningsåtgärder som krävs för att samtliga idrottsevenemang skall kunna genomföras under lugna förhållanden.

| 5.3 | Samarbete och planering av gemensamma beredskapsstrategier är i detta sammanhang avgörande vid organisering av stora idrottsevenemang. |
| --- | --- |

5.3

Samarbete och planering av gemensamma beredskapsstrategier är i detta sammanhang avgörande vid organisering av stora idrottsevenemang.

| 5.4 | Säkerheten måste således stå i centrum för planeringen av dessa evenemang under de närmaste åren och förebyggande åtgärder måste utgöra själva grunden. |
| --- | --- |

5.4

Säkerheten måste således stå i centrum för planeringen av dessa evenemang under de närmaste åren och förebyggande åtgärder måste utgöra själva grunden.

| 5.5 | Vid Förenta nationernas generalförsamling den 6 september 2000 antogs en förklaring, där punkt 10 lyder: Vi uppmanar medlemsstaterna att enskilt eller kollektivt, såväl i dag som i framtiden, respektera den olympiska freden och att stödja Internationella olympiska kommittén i dess strävan att främja fred och förståelse människor emellan genom idrotten och de olympiska idealen. |
| --- | --- |

5.5

Vid Förenta nationernas generalförsamling den 6 september 2000 antogs en förklaring, där punkt 10 lyder: Vi uppmanar medlemsstaterna att enskilt eller kollektivt, såväl i dag som i framtiden, respektera den olympiska freden och att stödja Internationella olympiska kommittén i dess strävan att främja fred och förståelse människor emellan genom idrotten och de olympiska idealen.

| 5.6 | Liknande uttalanden gjordes av Europeiska rådet i Bryssel (12 december 2003) och Europaparlamentet (1 april 2004). Särskilt parlamentet har ställt sig positivt till att IOK (Internationella olympiska kommittén) inrättat en internationell stiftelse för den olympiska freden, som ytterligare skall främja fred och förståelse genom idrotten. |
| --- | --- |

5.6

Liknande uttalanden gjordes av Europeiska rådet i Bryssel (12 december 2003) och Europaparlamentet (1 april 2004). Särskilt parlamentet har ställt sig positivt till att IOK (Internationella olympiska kommittén) inrättat en internationell stiftelse för den olympiska freden, som ytterligare skall främja fred och förståelse genom idrotten.

| 5.7 | I sitt bidrag till säkerhetsdebatten framhåller EESK behovet av att sprida den olympiska freden som ett ”universellt budskap” i samband med alla internationella idrottsevenemang under de närmaste åren. EESK menar att idrotten kan bidra till utbredningen av en kultur för dialog och att mångdubbla tillfällena till möten. |
| --- | --- |

5.7

I sitt bidrag till säkerhetsdebatten framhåller EESK behovet av att sprida den olympiska freden som ett ”universellt budskap” i samband med alla internationella idrottsevenemang under de närmaste åren. EESK menar att idrotten kan bidra till utbredningen av en kultur för dialog och att mångdubbla tillfällena till möten.

6.   Integrerad hållbarhet

| 6.1 | Som redan nämnts genererar turismen och idrotten komplexa kontakter som ger effekter på det sociala, ekonomiska och miljömässiga området. Denna komplexitet är ännu större när det handlar om mycket stora evenemang (makroevenemang). |
| --- | --- |

6.1

Som redan nämnts genererar turismen och idrotten komplexa kontakter som ger effekter på det sociala, ekonomiska och miljömässiga området. Denna komplexitet är ännu större när det handlar om mycket stora evenemang (makroevenemang).

| 6.2 | Organisationen av olika begivenheter bör därför utgå från principerna för hållbarhet på alla områden: det sociokulturella, det ekonomiska och det miljömässiga. Riktlinjerna för en hållbar turism som antogs av kommissionen i det ovannämnda meddelandet ”Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism”
   (12), som belystes av EESK i yttrandet ”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar
   (13)
  ”, skall tillämpas också på idrotten och idrottsorterna. |
| --- | --- |

6.2

Organisationen av olika begivenheter bör därför utgå från principerna för hållbarhet på alla områden: det sociokulturella, det ekonomiska och det miljömässiga. Riktlinjerna för en hållbar turism som antogs av kommissionen i det ovannämnda meddelandet ”Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism”
   (12), som belystes av EESK i yttrandet ”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar
   (13)
  ”, skall tillämpas också på idrotten och idrottsorterna.

| 6.3 | Ur social och kulturell synvinkel bör ett idrottsevenemang särskilt vara ett tillfälle att lyfta fram identiteter och att erbjuda kulturutbyte. Vi föreslår därför att man ger stöd till initiativ och evenemang inom turism och idrott som berör fler regioner i olika EU-länder (med Interregprogrammet som modell). |
| --- | --- |

6.3

Ur social och kulturell synvinkel bör ett idrottsevenemang särskilt vara ett tillfälle att lyfta fram identiteter och att erbjuda kulturutbyte. Vi föreslår därför att man ger stöd till initiativ och evenemang inom turism och idrott som berör fler regioner i olika EU-länder (med Interregprogrammet som modell).

| 6.4 | Ur socioekonomisk synvinkel understryker vi att största hänsyn skall tas till lokalbefolkningen vid ett evenemang. Vid planeringen av alla former av tjänster eller infrastrukturer skall lokalbefolkningens möjliga framtida behov av dessa beaktas. Ortens befolkning skall dessutom utgöra referensbasen för allt som rör sysselsättning och utbildning i samband med evenemangen. |
| --- | --- |

6.4

Ur socioekonomisk synvinkel understryker vi att största hänsyn skall tas till lokalbefolkningen vid ett evenemang. Vid planeringen av alla former av tjänster eller infrastrukturer skall lokalbefolkningens möjliga framtida behov av dessa beaktas. Ortens befolkning skall dessutom utgöra referensbasen för allt som rör sysselsättning och utbildning i samband med evenemangen.

| 6.5 | Nr det gäller miljömässig och annan hållbarhet har man redan tagit fram modeller för att mäta de olika destinationernas och de tillhörande tjänsternas mottagningskapacitet. Dessa modeller bör spridas och tillämpas också under idrottsarrangemang med stöd av en integrerad strategi som omfattar såväl samhällsaspekter som ekonomiska och miljömässiga aspekter. |
| --- | --- |

6.5

Nr det gäller miljömässig och annan hållbarhet har man redan tagit fram modeller för att mäta de olika destinationernas och de tillhörande tjänsternas mottagningskapacitet. Dessa modeller bör spridas och tillämpas också under idrottsarrangemang med stöd av en integrerad strategi som omfattar såväl samhällsaspekter som ekonomiska och miljömässiga aspekter.

| 6.6 | Modeller för planläggning, styrning och utveckling av sådana evenemang bör kartläggas och stödjas i syfte att maximera de vinster och det mervärde som skapas, framför allt till gagn för det område eller den ort som står som värd och som drabbas av de negativa effekterna och endast sällan får ut några mätbara vinster. |
| --- | --- |

6.6

Modeller för planläggning, styrning och utveckling av sådana evenemang bör kartläggas och stödjas i syfte att maximera de vinster och det mervärde som skapas, framför allt till gagn för det område eller den ort som står som värd och som drabbas av de negativa effekterna och endast sällan får ut några mätbara vinster.

| 6.7 | Omfattande idrottsevenemang kan vara ett tillfälle att utveckla kompetenser och know-how på hög nivå, vilket också på medellång eller lång sikt kan gagna turist- eller idrottsorten vad gäller frågor som gästfrihet och hur besökande skall tas emot. De kan också bidra till att sprida bästa metoder vad gäller en integrerad styrning av turism och idrott. |
| --- | --- |

6.7

Omfattande idrottsevenemang kan vara ett tillfälle att utveckla kompetenser och know-how på hög nivå, vilket också på medellång eller lång sikt kan gagna turist- eller idrottsorten vad gäller frågor som gästfrihet och hur besökande skall tas emot. De kan också bidra till att sprida bästa metoder vad gäller en integrerad styrning av turism och idrott.

| 6.8 | Organisationen av stora evenemang måste föregås av en kartläggning av möjliga konflikter mellan ortsbefolkningen och de tillfälliga besökarna vad gäller utnyttjandet av resurser, tjänster, lokaler och deras kvalitet. |
| --- | --- |

6.8

Organisationen av stora evenemang måste föregås av en kartläggning av möjliga konflikter mellan ortsbefolkningen och de tillfälliga besökarna vad gäller utnyttjandet av resurser, tjänster, lokaler och deras kvalitet.

| 6.9 | ”Ansvarsfördelningen” mellan alla inblandade – sponsorer, arrangörer, lokala företrädare, företrädare för slutanvändare och för sociala och allmänna intressen – spelar en stor roll. |
| --- | --- |

6.9

”Ansvarsfördelningen” mellan alla inblandade – sponsorer, arrangörer, lokala företrädare, företrädare för slutanvändare och för sociala och allmänna intressen – spelar en stor roll.

| 6.10 | Idrottshändelserna skall ingå i både ortens och värdlandets programplanering på medellång och lång sikt. De effekter som dessa händelser får på den totala bilden av turist- eller idrottsorten måste särskilt beaktas. |
| --- | --- |

6.10

Idrottshändelserna skall ingå i både ortens och värdlandets programplanering på medellång och lång sikt. De effekter som dessa händelser får på den totala bilden av turist- eller idrottsorten måste särskilt beaktas.

| 6.11 | Årstidsväxlingarna är som bekant ofta ett hinder för turismens utveckling. Idrottsevenemang fungerar emellertid också som stöd för en politik för utveckling av turismen och turismekonomin under hela året genom att de optimerar vinsterna och säkerställer en stabil och långsiktig sysselsättning. |
| --- | --- |

6.11

Årstidsväxlingarna är som bekant ofta ett hinder för turismens utveckling. Idrottsevenemang fungerar emellertid också som stöd för en politik för utveckling av turismen och turismekonomin under hela året genom att de optimerar vinsterna och säkerställer en stabil och långsiktig sysselsättning.

| 6.12 | Insatser för att bevaka nuvarande och framtida erfarenheter bör lanseras och stödjas för att utforma en erfarenhetsmodell för planering och administration av idrottsarrangemang med full hänsyn till de ovannämnda sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekterna. Särskilt värdefullt är att följa upp hur olika anläggningar utnyttjas och hur de strukturer och tjänster som initierats för ett särskilt evenemang används efter detta. |
| --- | --- |

6.12

Insatser för att bevaka nuvarande och framtida erfarenheter bör lanseras och stödjas för att utforma en erfarenhetsmodell för planering och administration av idrottsarrangemang med full hänsyn till de ovannämnda sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekterna. Särskilt värdefullt är att följa upp hur olika anläggningar utnyttjas och hur de strukturer och tjänster som initierats för ett särskilt evenemang används efter detta.

| 6.13 | Vi vill generellt framhålla möjligheten att tillämpa åtgärderna, insatserna och rekommendationerna i det fleråriga europeiska programmet för hållbar utveckling av turismen, och på så sätt skapa en Agenda 21 också för idrotten och för de orter som är mest benägna att arrangera och stå som värdar för olika begivenheter. |
| --- | --- |

6.13

Vi vill generellt framhålla möjligheten att tillämpa åtgärderna, insatserna och rekommendationerna i det fleråriga europeiska programmet för hållbar utveckling av turismen, och på så sätt skapa en Agenda 21 också för idrotten och för de orter som är mest benägna att arrangera och stå som värdar för olika begivenheter.

| 6.14 | De välfungerande metoderna och positiva erfarenheterna av planeringen och administrationen av turist- och idrottshändelser bör systematiseras och spridas och göras till allmän egendom för att de nästkommande stora evenemangen i EU skall bli så välarrangerade som möjligt. |
| --- | --- |

6.14

De välfungerande metoderna och positiva erfarenheterna av planeringen och administrationen av turist- och idrottshändelser bör systematiseras och spridas och göras till allmän egendom för att de nästkommande stora evenemangen i EU skall bli så välarrangerade som möjligt.

7.   Turism, idrott och utbildning

| 7.1 | Kommittén framhåller att utbildnings- och fostransaspekterna bör stärkas på alla nivåer i politiken för idrott och turism. |
| --- | --- |

7.1

Kommittén framhåller att utbildnings- och fostransaspekterna bör stärkas på alla nivåer i politiken för idrott och turism.

| 7.2 | Detta förhållningssätt återfinns även i det uttalande om idrott som utgör bilaga till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice i december 2000, där det framhålls att gemenskapen bör ”beakta idrottens sociala, fostrande och kulturella funktion (...) för att iaktta och främja den etik och solidaritet som är nödvändig för att bevara dess sociala roll”. |
| --- | --- |

7.2

Detta förhållningssätt återfinns även i det uttalande om idrott som utgör bilaga till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice i december 2000, där det framhålls att gemenskapen bör ”beakta idrottens sociala, fostrande och kulturella funktion (...) för att iaktta och främja den etik och solidaritet som är nödvändig för att bevara dess sociala roll”.

| 7.3 | Om positiva värderingar som är gemensamma för turism och idrott integreras och uppvärderas kan de bli viktiga redskap för att integrera befolkningar, regionala och lokala enheter och stater. |
| --- | --- |

7.3

Om positiva värderingar som är gemensamma för turism och idrott integreras och uppvärderas kan de bli viktiga redskap för att integrera befolkningar, regionala och lokala enheter och stater.

| 7.4 | De evenemang som inleddes 2004 är därför särskilt viktiga för det mål som fastställts: att kunna förmedla lärande och fostran genom stora evenemang som kommer att få stor uppmärksamhet från allmänheten, myndigheter och organisationer. |
| --- | --- |

7.4

De evenemang som inleddes 2004 är därför särskilt viktiga för det mål som fastställts: att kunna förmedla lärande och fostran genom stora evenemang som kommer att få stor uppmärksamhet från allmänheten, myndigheter och organisationer.

| 7.5 | Att EU öppnas för tio nya länder innebär att dessa möjligheter ökar. Genom att använda massmedier kan man förmedla kunskap om EU och dess folk även till de nya medlemsstaterna, och åstadkomma ett ömsesidigt utbyte med dessa länder kring värderingar som sportsmannaanda, lojalitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

7.5

Att EU öppnas för tio nya länder innebär att dessa möjligheter ökar. Genom att använda massmedier kan man förmedla kunskap om EU och dess folk även till de nya medlemsstaterna, och åstadkomma ett ömsesidigt utbyte med dessa länder kring värderingar som sportsmannaanda, lojalitet och konkurrenskraft.

| 7.6 | Andra grundläggande värderingar som bör utvecklas och förmedlas kan vara tolerans, öppenhet, välvilligt bemötande och positiv inställning till möten mellan olika folk och etniska grupper. Ett utbyte av sådana grundläggande värderingar i EU kräver för det första att de tas upp i skolan samt att alla som är anställda inom turism- och idrottsbranschen fortbildas. För det andra gäller det att uppmuntra ett intensivt erfarenhetsutbyte. Förväntningar beträffande ovannämnda värderingar är också en viktig aspekt i samband med turisternas resor. |
| --- | --- |

7.6

Andra grundläggande värderingar som bör utvecklas och förmedlas kan vara tolerans, öppenhet, välvilligt bemötande och positiv inställning till möten mellan olika folk och etniska grupper. Ett utbyte av sådana grundläggande värderingar i EU kräver för det första att de tas upp i skolan samt att alla som är anställda inom turism- och idrottsbranschen fortbildas. För det andra gäller det att uppmuntra ett intensivt erfarenhetsutbyte. Förväntningar beträffande ovannämnda värderingar är också en viktig aspekt i samband med turisternas resor.

| 7.7 | Inom idrotts- och turistevenemangen bör man särskilt försöka sprida uppfattningen att alla grupper inom befolkningen, särskilt de svagaste grupperna såsom ungdomar, äldre och personer med olika funktionshinder har rätt att delta i alla olika grenar och evenemang. |
| --- | --- |

7.7

Inom idrotts- och turistevenemangen bör man särskilt försöka sprida uppfattningen att alla grupper inom befolkningen, särskilt de svagaste grupperna såsom ungdomar, äldre och personer med olika funktionshinder har rätt att delta i alla olika grenar och evenemang.

| 7.8 | I det tidigare nämnda uttalandet om idrott i bilagan till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice 2000 framhålls detta på följande sätt: ”För fysiskt eller psykiskt handikappade är den fysiska och idrottsliga verksamheten ett utmärkt sätt för individuell mognad, rehabilitering, social och solidarisk anpassning (...)”. |
| --- | --- |

7.8

I det tidigare nämnda uttalandet om idrott i bilagan till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice 2000 framhålls detta på följande sätt: ”För fysiskt eller psykiskt handikappade är den fysiska och idrottsliga verksamheten ett utmärkt sätt för individuell mognad, rehabilitering, social och solidarisk anpassning (...)”.

| 7.9 | Sådana insatser för svaga grupper bör göras av centrala och lokala institutioner, nationella förbund, föreningar och organisationer på idrottens område, icke-professionella klubbar och skolor. |
| --- | --- |

7.9

Sådana insatser för svaga grupper bör göras av centrala och lokala institutioner, nationella förbund, föreningar och organisationer på idrottens område, icke-professionella klubbar och skolor.

| 7.10 | Just skolvärlden är den lämpligaste jordmånen för att sprida positiva värderingar och lära känna andra, eftersom sambanden mellan idrott, turism och utbildning bäst kan utnyttjas om man börjar redan i skolåldern. |
| --- | --- |

7.10

Just skolvärlden är den lämpligaste jordmånen för att sprida positiva värderingar och lära känna andra, eftersom sambanden mellan idrott, turism och utbildning bäst kan utnyttjas om man börjar redan i skolåldern.

| 7.11 | Vi föreslår därför fortsatt främjande av rörlighet och utbyte mellan studenter genom möten på idrottens område som även ger tillfälle att få kännedom och djupare kunskaper om lokala förhållanden och kulturer. |
| --- | --- |

7.11

Vi föreslår därför fortsatt främjande av rörlighet och utbyte mellan studenter genom möten på idrottens område som även ger tillfälle att få kännedom och djupare kunskaper om lokala förhållanden och kulturer.

| 7.12 | Vi föreslår även ökat samarbete mellan medlemsstaterna, framför allt informationsutbyte om bästa praxis, bland annat när det gäller att göra idrottsturisterna delaktiga i kulturlivet och samhällslivet på den ort där idrottsevenemanget äger rum, för att minska vålds- och intoleransyttringar och öka tillfällena till ömsesidig utveckling, |
| --- | --- |

7.12

Vi föreslår även ökat samarbete mellan medlemsstaterna, framför allt informationsutbyte om bästa praxis, bland annat när det gäller att göra idrottsturisterna delaktiga i kulturlivet och samhällslivet på den ort där idrottsevenemanget äger rum, för att minska vålds- och intoleransyttringar och öka tillfällena till ömsesidig utveckling,

| 7.13 | En annan intressant möjlighet som bör utforskas är kurser för att utveckla ny kompetens, med målet att anordna turism- och idrottsevenemang med beaktande av alla aspekter på social utveckling, integrerad hållbarhet och kommunikation som sammanhänger med turism. |
| --- | --- |

7.13

En annan intressant möjlighet som bör utforskas är kurser för att utveckla ny kompetens, med målet att anordna turism- och idrottsevenemang med beaktande av alla aspekter på social utveckling, integrerad hållbarhet och kommunikation som sammanhänger med turism.

8.   Slutsatser

| 8.1 | Turism och idrott kan fungera som laboratorier för utveckling och utbyte av gemensamma positiva värderingar, som bygger på respekt för andra och som syftar till ömsesidig förståelse, tolerans och öppenhet. Turismen och idrotten är som gjorda för denna uppgift. Deras roll får särskild betydelse i ett alltmer dynamiskt samhälle med djupgående sociala, geopolitiska och tekniska förändringar, |
| --- | --- |

8.1

Turism och idrott kan fungera som laboratorier för utveckling och utbyte av gemensamma positiva värderingar, som bygger på respekt för andra och som syftar till ömsesidig förståelse, tolerans och öppenhet. Turismen och idrotten är som gjorda för denna uppgift. Deras roll får särskild betydelse i ett alltmer dynamiskt samhälle med djupgående sociala, geopolitiska och tekniska förändringar,

| 8.2 | Turismen och idrotten kan dessutom bidra starkt till att genomföra Lissabonstrategins mål. Turismens och idrottens ökande ekonomiska inverkan skulle kunna utgöra en drivkraft för EU-ländernas ekonomi, särskilt om man till fullo utnyttjade möjligheten att utarbeta och sprida den kompetens som är förknippad med dessa sektorer. |
| --- | --- |

8.2

Turismen och idrotten kan dessutom bidra starkt till att genomföra Lissabonstrategins mål. Turismens och idrottens ökande ekonomiska inverkan skulle kunna utgöra en drivkraft för EU-ländernas ekonomi, särskilt om man till fullo utnyttjade möjligheten att utarbeta och sprida den kompetens som är förknippad med dessa sektorer.

| 8.3 | Införandet av turism och idrott i slutversionen av den europeiska konstitutionen utgör en historisk milstolpe för dessa två sektorer. EESK skulle nu gärna se intensiv verksamhet på gemenskapsnivå inom dessa områden, och föreslår att man använder den öppna samordningsmetoden för att säkerställa ömsesidigt utbyte av kapacitet och kunskaper samt utbyte på EU-nivå. |
| --- | --- |

8.3

Införandet av turism och idrott i slutversionen av den europeiska konstitutionen utgör en historisk milstolpe för dessa två sektorer. EESK skulle nu gärna se intensiv verksamhet på gemenskapsnivå inom dessa områden, och föreslår att man använder den öppna samordningsmetoden för att säkerställa ömsesidigt utbyte av kapacitet och kunskaper samt utbyte på EU-nivå.

| 8.4 | Turism och idrott är två sektorer som präglas av komplexitet och heterogenitet. De är svåra att studera tillsammans och att jämföra i ekonomiska och sociala termer. EESK föreslår därför att man inrättar ett gemensamt europeiskt observationsorgan och en databank för insamling, sammanställning och spridande av kunskaper och goda metoder i medlemsstaterna för utvecklingen av de båda sektorerna. |
| --- | --- |

8.4

Turism och idrott är två sektorer som präglas av komplexitet och heterogenitet. De är svåra att studera tillsammans och att jämföra i ekonomiska och sociala termer. EESK föreslår därför att man inrättar ett gemensamt europeiskt observationsorgan och en databank för insamling, sammanställning och spridande av kunskaper och goda metoder i medlemsstaterna för utvecklingen av de båda sektorerna.

| 8.5 | EESK önskar dessutom att EU främjar studier och forskning för att möjliggöra en jämförande analys på europeisk nivå av de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av turism och idrott. |
| --- | --- |

8.5

EESK önskar dessutom att EU främjar studier och forskning för att möjliggöra en jämförande analys på europeisk nivå av de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av turism och idrott.

| 8.6 | Spridandet av en kultur där turism och idrott är tillgängliga för alla och utarbetandet av en politik till stöd för detta bör utgöra en prioritering för alla utvecklingsåtgärder för de båda sektorerna, med beaktande av såväl svaga befolkningsgrupper, dvs. unga, äldre och funktionshindrade, som befolkningsgrupper med begränsade ekonomiska resurser. I detta syfte önskar kommittén en medvetandehöjande kampanj för att sprida insikten om att tillgänglighet och långsiktigt tänkande är förutsättningar för en större konkurrenskraft på marknaden. |
| --- | --- |

8.6

Spridandet av en kultur där turism och idrott är tillgängliga för alla och utarbetandet av en politik till stöd för detta bör utgöra en prioritering för alla utvecklingsåtgärder för de båda sektorerna, med beaktande av såväl svaga befolkningsgrupper, dvs. unga, äldre och funktionshindrade, som befolkningsgrupper med begränsade ekonomiska resurser. I detta syfte önskar kommittén en medvetandehöjande kampanj för att sprida insikten om att tillgänglighet och långsiktigt tänkande är förutsättningar för en större konkurrenskraft på marknaden.

| 8.7 | Kommittén föreslår att man inrättar ett europeiskt organ för turism i syfte att värna denna sektors särskilda behov, analysera dess problem, skissera möjliga utvecklingsvägar och ta fram innovativa instrument för hållbar utveckling som kan integreras i unionens strukturåtgärder. |
| --- | --- |

8.7

Kommittén föreslår att man inrättar ett europeiskt organ för turism i syfte att värna denna sektors särskilda behov, analysera dess problem, skissera möjliga utvecklingsvägar och ta fram innovativa instrument för hållbar utveckling som kan integreras i unionens strukturåtgärder.

| 8.8 | Turism och idrott är mångfacetterade och sammansatta företeelser med stor utvecklingspotential. Med föreliggande yttrande vill kommittén understryka behovet av en övergripande integrering av dessa sektorer på europeisk nivå, för att deras potential skall förverkligas på både det socioekonomiska och kulturella området. EESK betonar också behovet av att man i genomförandet av de erforderliga åtgärderna fortlöpande riktar uppmärksamheten mot deras hållbarhet i ovanstående hänseenden samt i miljöhänseende. |
| --- | --- |

8.8

Turism och idrott är mångfacetterade och sammansatta företeelser med stor utvecklingspotential. Med föreliggande yttrande vill kommittén understryka behovet av en övergripande integrering av dessa sektorer på europeisk nivå, för att deras potential skall förverkligas på både det socioekonomiska och kulturella området. EESK betonar också behovet av att man i genomförandet av de erforderliga åtgärderna fortlöpande riktar uppmärksamheten mot deras hållbarhet i ovanstående hänseenden samt i miljöhänseende.

| 8.9 | EESK kallar detta yttrande för ”Romförklaringen om turism och idrott”, och syftet är att det skall få en högre profil och spridas vid alla turism- och idrottsevenemang på europeisk nivå. |
| --- | --- |

8.9

EESK kallar detta yttrande för ”Romförklaringen om turism och idrott”, och syftet är att det skall få en högre profil och spridas vid alla turism- och idrottsevenemang på europeisk nivå.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ett exempel på detta är staden Turin som tack vare Olympiska spelen och Paralympics vintern 2006 håller på att blåsa nytt liv i övergivna industriområden och exploatera ny mark utanför staden, vilket ger ett nytt uppsving inom alla sektorer av den lokala ekonomin.

1

(2)  Offentlig hearing om Turism och idrott: de framtida utmaningarna för Europa vid Italiens ekonomiska och sociala råd (CNEL) i Rom den 22 april 2004.

2

Turism och idrott: de framtida utmaningarna för Europa

(3)  Se fotnot 3.

3

(4)  KOM(2001) 665 slutlig.

4

(5)  KOM(2003) 716 slutlig.

5

(6)  Lokala mästerskap, skol- och amatörturneringar, lokala idrottsuppvisningar, universiader, etc.

6

(7)  Alltifrån den europeiska handlingsplanen för sysselsättningen inom turismen från 1999 till kommissionens meddelande En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid från den 13 november 2001, Europaparlamentets betänkande av den 14 maj 2002 och rådets resolution om den europeiska turismens framtid av den 21 maj 2002 och kommissionens meddelande Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism från november 2003.

7

En samarbetsstrategi för den europeiska turismens framtid

Grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism

(8)  Art. I-17 och art. III-281, avsnitt 3-4.

8

(9)  Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska arbetsmiljöbyrån, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska miljöbyrån, etc.

9

(10)  EESK har deltagit i denna process genom initiativyttrandet För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar (EUT C 32, 5.2.2004), där kommittén velat bidra till de framtida insatserna.

10

För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar

(11)  Art. I-17 och art. III-282, avsnitt 5.

11

(12)  KOM(2003) 716 slutlig.

12

(13)  EUT C 32, 5.2.2004.

13

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/22

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik”

(KOM(2004) 338 slutlig)

(2005/C 157/03)

Den 12 maj 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2004. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 151 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Bakgrund

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är medveten om att föreliggande yttrande behandlar ett ämnesområde som är delvis nytt, och som präglas av en terminologi som ofta är föga känd eller i alla fall föga använd. Därför finns det skäl att infoga några definitioner och att beskriva läget inom forskning och tillämpning på nanoteknikområdet i USA och i Asien. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är medveten om att föreliggande yttrande behandlar ett ämnesområde som är delvis nytt, och som präglas av en terminologi som ofta är föga känd eller i alla fall föga använd. Därför finns det skäl att infoga några definitioner och att beskriva läget inom forskning och tillämpning på nanoteknikområdet i USA och i Asien.

| 1.2 | Innehållsförteckning för yttrandet
  2.
  3.
  4.
  5.
  6.
  7.
  8. |
| --- | --- |

1.2

Innehållsförteckning för yttrandet

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

2.   Definitioner

| 2.1 | Nano: Betyder miljarddel. När vi här talar om dimensioner använder vi begreppet ”nano” för att beteckna nanometer, en miljarddels meter. |
| --- | --- |

2.1

Nano: Betyder miljarddel. När vi här talar om dimensioner använder vi begreppet ”nano” för att beteckna nanometer, en miljarddels meter.

| 2.2 | Mikro: Betyder miljondel. Här används beteckningen för att ange en miljondels meter. |
| --- | --- |

2.2

Mikro: Betyder miljondel. Här används beteckningen för att ange en miljondels meter.

| 2.3 | Nanovetenskap: Nanovetenskapen utgör ett nytt arbetssätt inom den traditionella vetenskapen (kemi, fysik, biologi, elektronik osv.) för materiens grundläggande struktur och beteende, på atom- och molekylnivå. Nanovetenskapen är den vetenskap som inom olika discipliner studerar atomernas potential (1). |
| --- | --- |

2.3

Nanovetenskap: Nanovetenskapen utgör ett nytt arbetssätt inom den traditionella vetenskapen (kemi, fysik, biologi, elektronik osv.) för materiens grundläggande struktur och beteende, på atom- och molekylnivå. Nanovetenskapen är den vetenskap som inom olika discipliner studerar atomernas potential (1).

| 2.4 | Nanoteknik: Den teknik som gör det möjligt att hantera atomer och molekyler så att man skapar nya ytor och föremål som tack vare den nya strukturen och atomernas nya sammansättning får särskilda egenskaper som gör dem användbara i det dagliga livet (2). Det är alltså en teknik för föremål som är i storleksordningen en miljarddels meter. |
| --- | --- |

2.4

Nanoteknik: Den teknik som gör det möjligt att hantera atomer och molekyler så att man skapar nya ytor och föremål som tack vare den nya strukturen och atomernas nya sammansättning får särskilda egenskaper som gör dem användbara i det dagliga livet (2). Det är alltså en teknik för föremål som är i storleksordningen en miljarddels meter.

| 2.5 | Vid sidan av definitionerna ovan finns det skäl att vetenskapligt gå in lite mer i detalj. Med termen nanoteknik avses ett arbetssätt som omfattar flera discipliner och som syftar till att skapa material, instrument och system genom kontroll av materien på nanometrisk nivå. |
| --- | --- |

2.5

Vid sidan av definitionerna ovan finns det skäl att vetenskapligt gå in lite mer i detalj. Med termen nanoteknik avses ett arbetssätt som omfattar flera discipliner och som syftar till att skapa material, instrument och system genom kontroll av materien på nanometrisk nivå.

| 2.6 | Nanomekanik: Ett föremåls dimensioner börjar bli betydelsefullt för dess egenskaper när föremålet är en nanometer upp till några tiotal nanometer (det handlar här om föremål som består av några tiotal upp till några tusen atomer). När det rör sig om dessa dimensioner har ett föremål som består av 100 järnatomer fysikalisk-kemiska egenskaper som skiljer sig radikalt från t.ex. ett annat föremål som består av 200 atomer, även om det är atomer av samma slag. På samma sätt skiljer sig de mekaniska och elektromagnetiska egenskaperna hos ett fast föremål som består av nanopartiklar radikalt från egenskaperna hos ett fast föremål av traditionellt slag med samma kemiska sammansättning, och avspeglar egenskaperna i de enskilda delar som det består av. |
| --- | --- |

2.6

Nanomekanik: Ett föremåls dimensioner börjar bli betydelsefullt för dess egenskaper när föremålet är en nanometer upp till några tiotal nanometer (det handlar här om föremål som består av några tiotal upp till några tusen atomer). När det rör sig om dessa dimensioner har ett föremål som består av 100 järnatomer fysikalisk-kemiska egenskaper som skiljer sig radikalt från t.ex. ett annat föremål som består av 200 atomer, även om det är atomer av samma slag. På samma sätt skiljer sig de mekaniska och elektromagnetiska egenskaperna hos ett fast föremål som består av nanopartiklar radikalt från egenskaperna hos ett fast föremål av traditionellt slag med samma kemiska sammansättning, och avspeglar egenskaperna i de enskilda delar som det består av.

| 2.7 | Detta är en grundläggande vetenskaplig och teknisk nyhet som förändrar vårt sätt att ta fram och manipulera olika material inom alla vetenskapliga och tekniska områden. Nanotekniken är alltså inte en ny vetenskap vid sidan av kemin, fysiken eller biologin, utan ett nytt sätt att tillämpa kemi, fysik eller biologi. |
| --- | --- |

2.7

Detta är en grundläggande vetenskaplig och teknisk nyhet som förändrar vårt sätt att ta fram och manipulera olika material inom alla vetenskapliga och tekniska områden. Nanotekniken är alltså inte en ny vetenskap vid sidan av kemin, fysiken eller biologin, utan ett nytt sätt att tillämpa kemi, fysik eller biologi.

| 2.8 | Av det som sagts ovan följer att ett nanostrukturerat material eller system består av enheter med nanometrisk dimension (de strukturer som består av enstaka atomer av den traditionella typ vi är vana vid är inte längre relevanta), och har alltså särskilda egenskaper som kan sammanfogas i komplexa strukturer. Det tycks alltså klart att de produktionsparadigm som baseras på sammansättning av enstaka likadana atomer eller molekyler bör bytas ut och ersättas av metoder som bygger på dimensionen som en grundläggande parameter. |
| --- | --- |

2.8

Av det som sagts ovan följer att ett nanostrukturerat material eller system består av enheter med nanometrisk dimension (de strukturer som består av enstaka atomer av den traditionella typ vi är vana vid är inte längre relevanta), och har alltså särskilda egenskaper som kan sammanfogas i komplexa strukturer. Det tycks alltså klart att de produktionsparadigm som baseras på sammansättning av enstaka likadana atomer eller molekyler bör bytas ut och ersättas av metoder som bygger på dimensionen som en grundläggande parameter.

| 2.9 | För att förstå omfattningen av den nanotekniska revolutionen kan man föreställa sig den som en upptäckt av ett nytt periodiskt system för grundämnena, ett större och mer komplicerat system än det vi känner, och att de begränsningar som fasdiagrammen sätter (till exempel för möjligheterna att blanda två material) kan övervinnas. |
| --- | --- |

2.9

För att förstå omfattningen av den nanotekniska revolutionen kan man föreställa sig den som en upptäckt av ett nytt periodiskt system för grundämnena, ett större och mer komplicerat system än det vi känner, och att de begränsningar som fasdiagrammen sätter (till exempel för möjligheterna att blanda två material) kan övervinnas.

| 2.10 | Det rör sig alltså om teknik som går nedifrån-och-upp som gör det möjligt att gå från dynamiken i enstaka funktioner till en helhet. Denna teknik finner allt fler tillämpningar, bland annat inom följande områden: hälsovård, informationsteknik, materialkunskap, tillverkningsindustri, energi, säkerhet, flyg- och rymdteknik, optik, akustik, kemi, livsmedel och miljö. |
| --- | --- |

2.10

Det rör sig alltså om teknik som går nedifrån-och-upp som gör det möjligt att gå från dynamiken i enstaka funktioner till en helhet. Denna teknik finner allt fler tillämpningar, bland annat inom följande områden: hälsovård, informationsteknik, materialkunskap, tillverkningsindustri, energi, säkerhet, flyg- och rymdteknik, optik, akustik, kemi, livsmedel och miljö.

| 2.11 | Tack vare dessa tillämpningar, varav vissa redan finns och används av medborgarna (3), är det realistiskt att påstå att ”nanotekniken kan innebära avsevärda förbättringar för livskvaliteten, tillverkningsindustrins konkurrenskraft och den hållbara utvecklingen” (4). |
| --- | --- |

2.11

Tack vare dessa tillämpningar, varav vissa redan finns och används av medborgarna (3), är det realistiskt att påstå att ”nanotekniken kan innebära avsevärda förbättringar för livskvaliteten, tillverkningsindustrins konkurrenskraft och den hållbara utvecklingen” (4).

| 2.12 | Mikroelektronik: Den gren av elektroniken som sysslar med utvecklingen av integrerade kretsar, konstruerade inom ”enskilda halvledarregioner”, med mycket små dimensioner. I dagsläget kan mikroelektroniken framställa enskilda komponenter med dimensioner på cirka 0,1 mikrometer, det vill säga 100 nanometer (5). |
| --- | --- |

2.12

Mikroelektronik: Den gren av elektroniken som sysslar med utvecklingen av integrerade kretsar, konstruerade inom ”enskilda halvledarregioner”, med mycket små dimensioner. I dagsläget kan mikroelektroniken framställa enskilda komponenter med dimensioner på cirka 0,1 mikrometer, det vill säga 100 nanometer (5).

| 2.13 | Nanoelektronik: Vetenskapsgren som sysslar med forskning om och produktion av kretsar som konstruerats med andra tekniker och material än vad som används vid framställningen av kiselkretsar, och som fungerar enligt principer som på ett grundläggande sätt skiljer sig från de nuvarande principerna (6). |
| --- | --- |

2.13

Nanoelektronik: Vetenskapsgren som sysslar med forskning om och produktion av kretsar som konstruerats med andra tekniker och material än vad som används vid framställningen av kiselkretsar, och som fungerar enligt principer som på ett grundläggande sätt skiljer sig från de nuvarande principerna (6).

| 2.13.1 | Nanoelektroniken är på väg att bli en av hörnstenarna för nanotekniken, på samma sätt som elektroniken i dag är närvarande i alla vetenskapliga sektorer och industriella processer (7). |
| --- | --- |

2.13.1

Nanoelektroniken är på väg att bli en av hörnstenarna för nanotekniken, på samma sätt som elektroniken i dag är närvarande i alla vetenskapliga sektorer och industriella processer (7).

| 2.13.2 | Utvecklingen i fråga om elektriska och elektroniska komponenter har varit mycket snabb. Inom loppet av några få årtionden har vi gått från radiorör via halvledare, chips och mikrochips fram till dagens nanochips, vars komponenter består av endast några hundra atomer var. Ett nanochip kan innehålla så mycket information att det motsvarar 25 band av Encyclopaedia Britannica (8). |
| --- | --- |

2.13.2

Utvecklingen i fråga om elektriska och elektroniska komponenter har varit mycket snabb. Inom loppet av några få årtionden har vi gått från radiorör via halvledare, chips och mikrochips fram till dagens nanochips, vars komponenter består av endast några hundra atomer var. Ett nanochip kan innehålla så mycket information att det motsvarar 25 band av Encyclopaedia Britannica (8).

| 2.13.3 | Forskare och producenter på området elektroniska komponenter insåg snabbt att informationsflödet skulle bli snabbare ju mindre chipsen blev (9). Nanoelektroniken möjliggör alltså mycket snabb informationshantering på extremt litet utrymme. |
| --- | --- |

2.13.3

Forskare och producenter på området elektroniska komponenter insåg snabbt att informationsflödet skulle bli snabbare ju mindre chipsen blev (9). Nanoelektroniken möjliggör alltså mycket snabb informationshantering på extremt litet utrymme.

| 2.14 | Sveptunnelmikroskop: Detta instrument, som gav sin uppfinnare Nobelpriset, har kallats ”det 21:a århundradets lins”. Med hjälp av detta kan man ”se” materia på atomnivå. Det fungerar så att mikroskopets spets förflyttar sig parallellt med en yta. Elektronerna på ytan (inte atomerna) rör sig tack vare tunneleffekten från ytan till spetsen. Detta skapar en ström som blir starkare ju mindre avståndet mellan ytan och spetsen är. Strömmen möjliggör en beräkning av avståndet mellan nålen och ytan, och höjdavläsningen ger en topografisk avbildning av materialytan i nanometrisk skala. |
| --- | --- |

2.14

Sveptunnelmikroskop: Detta instrument, som gav sin uppfinnare Nobelpriset, har kallats ”det 21:a århundradets lins”. Med hjälp av detta kan man ”se” materia på atomnivå. Det fungerar så att mikroskopets spets förflyttar sig parallellt med en yta. Elektronerna på ytan (inte atomerna) rör sig tack vare tunneleffekten från ytan till spetsen. Detta skapar en ström som blir starkare ju mindre avståndet mellan ytan och spetsen är. Strömmen möjliggör en beräkning av avståndet mellan nålen och ytan, och höjdavläsningen ger en topografisk avbildning av materialytan i nanometrisk skala.

| 2.14.1 | Tunneleffekten: Enligt den klassiska mekaniken kan en partikel som befinner sig i en fördjupning och som har en viss bestämd energimängd inte ”komma upp” om inte energimängden är tillräcklig. I kvantmekaniken medför osäkerhetsprincipen en helt annan situation. Eftersom partikeln är innesluten i fördjupningen är osäkerheten rörande läget liten, vilket innebär att osäkerheten rörande hastigheten är stor. Partikelns energi kan alltså med viss sannolikhet vara tillräckligt stor för att den skall komma upp, även om den genomsnittliga energin inte räcker för att övervinna hindret (10). |
| --- | --- |

2.14.1

Tunneleffekten: Enligt den klassiska mekaniken kan en partikel som befinner sig i en fördjupning och som har en viss bestämd energimängd inte ”komma upp” om inte energimängden är tillräcklig. I kvantmekaniken medför osäkerhetsprincipen en helt annan situation. Eftersom partikeln är innesluten i fördjupningen är osäkerheten rörande läget liten, vilket innebär att osäkerheten rörande hastigheten är stor. Partikelns energi kan alltså med viss sannolikhet vara tillräckligt stor för att den skall komma upp, även om den genomsnittliga energin inte räcker för att övervinna hindret (10).

| 2.15 | Kolnanotuber: Dessa är resultatet av kolatomer som satts samman på ett särskilt sätt. Nanotuber är bland de hårdaste och lättaste material som vi hittills känner till. De är sex gånger lättare och hundra gånger starkare än stål. De har en diameter på några nanometer och en längd på några mikrometer – ibland dock mycket mer (11). |
| --- | --- |

2.15

Kolnanotuber: Dessa är resultatet av kolatomer som satts samman på ett särskilt sätt. Nanotuber är bland de hårdaste och lättaste material som vi hittills känner till. De är sex gånger lättare och hundra gånger starkare än stål. De har en diameter på några nanometer och en längd på några mikrometer – ibland dock mycket mer (11).

| 2.16 | Molekylär självorganisering: Detta är en laboratorieprocess som används för att efterlikna naturen: ”Allt som lever har själv fogat sig samman”. Genom självsammansättning skapas gränssnitt mellan elektroniska kretsar och biologisk vävnad, vilket medför en förening mellan informationsteknik och biologi. Målet, som enligt forskarna inte är så avlägset, är att kunna återge döva hörseln och blinda synen (12). |
| --- | --- |

2.16

Molekylär självorganisering: Detta är en laboratorieprocess som används för att efterlikna naturen: ”Allt som lever har själv fogat sig samman”. Genom självsammansättning skapas gränssnitt mellan elektroniska kretsar och biologisk vävnad, vilket medför en förening mellan informationsteknik och biologi. Målet, som enligt forskarna inte är så avlägset, är att kunna återge döva hörseln och blinda synen (12).

| 2.17 | Biomimetik
   (13): Vetenskap som studerar de lagar som ligger till grund för de befintliga molekylära sammansättningarna i naturen. Kunskaperna om dessa lagar kan göra det möjligt att skapa artificiella nanomotorer som baserar sig på samma principer som finns i naturen (14). |
| --- | --- |

2.17

Biomimetik
   (13): Vetenskap som studerar de lagar som ligger till grund för de befintliga molekylära sammansättningarna i naturen. Kunskaperna om dessa lagar kan göra det möjligt att skapa artificiella nanomotorer som baserar sig på samma principer som finns i naturen (14).

3.   Inledning

| 3.1 | EESK uppskattar klarheten i meddelandet om nanoteknik. Kommittén anser liksom kommissionen att det finns skäl att tidigt lägga fram lämpliga förslag på området, och gläder sig slutligen över de många texter som offentliggjorts, däribland cd-rom-skivor som vänder sig både till sakkunniga och till ungdomen. |
| --- | --- |

3.1

EESK uppskattar klarheten i meddelandet om nanoteknik. Kommittén anser liksom kommissionen att det finns skäl att tidigt lägga fram lämpliga förslag på området, och gläder sig slutligen över de många texter som offentliggjorts, däribland cd-rom-skivor som vänder sig både till sakkunniga och till ungdomen.

| 3.1.1 | I synnerhet cd-rom-skivorna, som är pedagogiskt uppbyggda, tycks vara ett extremt lämpligt hjälpmedel för att sprida den nödvändiga informationen om nanoteknik till en stor grupp människor, varav några saknar kunskaper och många är unga. |
| --- | --- |

3.1.1

I synnerhet cd-rom-skivorna, som är pedagogiskt uppbyggda, tycks vara ett extremt lämpligt hjälpmedel för att sprida den nödvändiga informationen om nanoteknik till en stor grupp människor, varav några saknar kunskaper och många är unga.

| 3.2 | EESK anser att nanotekniken, som kan medföra nya och produktiva upptäckter inom många områden, bör spridas med hjälp av ett språk som är tillgängligt för så många som möjligt. Dessutom bör forskningen om nya produkter uppfylla konsumenternas krav och behov, med hänsyn tagen till frågorna rörande hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.2

EESK anser att nanotekniken, som kan medföra nya och produktiva upptäckter inom många områden, bör spridas med hjälp av ett språk som är tillgängligt för så många som möjligt. Dessutom bör forskningen om nya produkter uppfylla konsumenternas krav och behov, med hänsyn tagen till frågorna rörande hållbar utveckling.

| 3.2.1 | Även journalister och aktörer inom massmedia, framför allt fackpressen, kan spela en särskild roll som de första att sprida nyheter om forskarnas framsteg när det gäller att nå konkreta resultat. |
| --- | --- |

3.2.1

Även journalister och aktörer inom massmedia, framför allt fackpressen, kan spela en särskild roll som de första att sprida nyheter om forskarnas framsteg när det gäller att nå konkreta resultat.

| 3.2.2 | De nuvarande indikatorerna för framstegen inom nanotekniken är framför allt inriktade på fyra områden: publiceringar (15), patent, nya företag och företagens omsättning. När det gäller publicering ligger EU på första plats med en andel på 33 %, följt av USA med 28 %. Exakta uppgifter för Kina finns inte tillgängliga, men även där ökar publiceringarna. I fråga om patent innehar USA tätpositionen med 42 %, följt av EU med 36 %. Vad gäller nyföretagande startas 600 nanoteknikföretag av 1 000 i USA och 350 i EU. Omsättningen förutses globalt sett öka från dagens 50 miljarder euro till cirka 350 miljarder euro år 2010, för att nå 1 000 miljarder euro 2015 (16). |
| --- | --- |

3.2.2

De nuvarande indikatorerna för framstegen inom nanotekniken är framför allt inriktade på fyra områden: publiceringar (15), patent, nya företag och företagens omsättning. När det gäller publicering ligger EU på första plats med en andel på 33 %, följt av USA med 28 %. Exakta uppgifter för Kina finns inte tillgängliga, men även där ökar publiceringarna. I fråga om patent innehar USA tätpositionen med 42 %, följt av EU med 36 %. Vad gäller nyföretagande startas 600 nanoteknikföretag av 1 000 i USA och 350 i EU. Omsättningen förutses globalt sett öka från dagens 50 miljarder euro till cirka 350 miljarder euro år 2010, för att nå 1 000 miljarder euro 2015 (16).

| 3.3 | Nanotekniken och nanovetenskapen är inte bara ett nytt arbetssätt inom vetenskap och ingenjörskonst utan också (och framför allt) ett av de mest lovande och relevanta multidisciplinära instrumenten för att skapa produktionssystem, nyskapande forskningsresultat och breda tillämpningar inom olika samhällssektorer. |
| --- | --- |

3.3

Nanotekniken och nanovetenskapen är inte bara ett nytt arbetssätt inom vetenskap och ingenjörskonst utan också (och framför allt) ett av de mest lovande och relevanta multidisciplinära instrumenten för att skapa produktionssystem, nyskapande forskningsresultat och breda tillämpningar inom olika samhällssektorer.

| 3.3.1 | På nanonivå får konventionella material andra egenskaper än deras motsvarigheter på makronivå vilket gör det möjligt att skapa system som fungerar och presterar bättre. Det radikalt nyskapande i nanotekniken består i att man genom att reducera ett materials dimensioner kan ändra dess fysiska och kemiska egenskaper. ”Detta gör det möjligt att använda produktionsstrategier som liknar naturens tillvägagångssätt för att skapa komplexa system, med en rationell energianvändning, minimalt råvarubehov och minsta möjliga avfallsproduktion.
   (17)
  ” |
| --- | --- |

3.3.1

På nanonivå får konventionella material andra egenskaper än deras motsvarigheter på makronivå vilket gör det möjligt att skapa system som fungerar och presterar bättre. Det radikalt nyskapande i nanotekniken består i att man genom att reducera ett materials dimensioner kan ändra dess fysiska och kemiska egenskaper. ”Detta gör det möjligt att använda produktionsstrategier som liknar naturens tillvägagångssätt för att skapa komplexa system, med en rationell energianvändning, minimalt råvarubehov och minsta möjliga avfallsproduktion.
   (17)
  ”

| 3.3.2 | De produktionsprocesser som nanotekniken medför bör således präglas av ett nytt arbetssätt som på ett övergripande sätt beaktar dessa nya egenskaper i syfte att säkerställa att det europeiska ekonomiska och sociala systemet gagnas i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

3.3.2

De produktionsprocesser som nanotekniken medför bör således präglas av ett nytt arbetssätt som på ett övergripande sätt beaktar dessa nya egenskaper i syfte att säkerställa att det europeiska ekonomiska och sociala systemet gagnas i största möjliga utsträckning.

| 3.4 | Det nanotekniska arbetssättet sprids till alla produktionssektorer. För närvarande förekommer det redan i vissa produktionsprocesser inom områden som elektronik (18), kemi (19), läkemedelsbranschen (20), mekanik (21), biltillverkning och flyg- och rymdsektorn (22), tillverkningssektorn (23) och kosmetika. |
| --- | --- |

3.4

Det nanotekniska arbetssättet sprids till alla produktionssektorer. För närvarande förekommer det redan i vissa produktionsprocesser inom områden som elektronik (18), kemi (19), läkemedelsbranschen (20), mekanik (21), biltillverkning och flyg- och rymdsektorn (22), tillverkningssektorn (23) och kosmetika.

| 3.5 | Europeiska unionen kan dra nytta av nanotekniken för att driva på genomförandet av Lissabonmålen, genom utvecklingen av ett kunskapssamhälle, och göra Europa till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi, präglad av sammanhållning och miljöhänsyn och skapare av nya företag, fler kvalificerade sysselsättningstillfällen och nya yrkesgrupper. |
| --- | --- |

3.5

Europeiska unionen kan dra nytta av nanotekniken för att driva på genomförandet av Lissabonmålen, genom utvecklingen av ett kunskapssamhälle, och göra Europa till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi, präglad av sammanhållning och miljöhänsyn och skapare av nya företag, fler kvalificerade sysselsättningstillfällen och nya yrkesgrupper.

| 3.6 | Enligt kommissionen tycks Europa ha ett gynnsamt utgångsläge inom nanoteknikområdet, något som kan utnyttjas för att skapa verkliga konkurrensfördelar för den europeiska industrin och det europeiska samhället, och säkerställa tillräcklig avkastning på de stora investeringar som krävs i forskning. |
| --- | --- |

3.6

Enligt kommissionen tycks Europa ha ett gynnsamt utgångsläge inom nanoteknikområdet, något som kan utnyttjas för att skapa verkliga konkurrensfördelar för den europeiska industrin och det europeiska samhället, och säkerställa tillräcklig avkastning på de stora investeringar som krävs i forskning.

| 3.6.1 | Grundproblemet är förståelsen för teknikens strategiska relevans – den berör så många ekonomiska och sociala sektorer. På samma sätt är det viktigt att inom nanoteknik- och nanovetenskapsområdet kunna utveckla en integrerad politik i verklig mening, utrustad med erforderliga resurser och garanteras stöd från de privata, industriella och ekonomiska sektorerna samt utbildningssektorn. |
| --- | --- |

3.6.1

Grundproblemet är förståelsen för teknikens strategiska relevans – den berör så många ekonomiska och sociala sektorer. På samma sätt är det viktigt att inom nanoteknik- och nanovetenskapsområdet kunna utveckla en integrerad politik i verklig mening, utrustad med erforderliga resurser och garanteras stöd från de privata, industriella och ekonomiska sektorerna samt utbildningssektorn.

4.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 4.1 | Med detta meddelande vill kommissionen inleda en diskussion mellan institutionerna för att utarbeta enhetliga åtgärder för att






  — | öka FoU-investeringarna och -samordningen, så att industrins användning av nanoteknik ökar och den vetenskapliga spjutspetskompetensen och konkurrenskraften upprätthålls, |
| --- | --- | --- |

4.1

Med detta meddelande vill kommissionen inleda en diskussion mellan institutionerna för att utarbeta enhetliga åtgärder för att

—

öka FoU-investeringarna och -samordningen, så att industrins användning av nanoteknik ökar och den vetenskapliga spjutspetskompetensen och konkurrenskraften upprätthålls,

| — | utveckla en konkurrenskraftig FoU-infrastruktur av världsklass (poler med kompetens av världsklass) med beaktande av både industrins och forskningsorganisationernas behov, |
| --- | --- |

—

utveckla en konkurrenskraftig FoU-infrastruktur av världsklass (poler med kompetens av världsklass) med beaktande av både industrins och forskningsorganisationernas behov,

| — | främja en tvärvetenskaplig utbildning av forskare, med större tonvikt på entreprenörskap, |
| --- | --- |

—

främja en tvärvetenskaplig utbildning av forskare, med större tonvikt på entreprenörskap,

| — | se till att det finns gynnsamma villkor för tekniköverföring och innovation så att den europeiska FoU-kompetensen omvandlas till produkter och processer som kan generera välstånd, |
| --- | --- |

—

se till att det finns gynnsamma villkor för tekniköverföring och innovation så att den europeiska FoU-kompetensen omvandlas till produkter och processer som kan generera välstånd,

| — | beakta samhällsaspekter redan i ett tidigt skede av FoU-processen, |
| --- | --- |

—

beakta samhällsaspekter redan i ett tidigt skede av FoU-processen,

| — | genast utreda varje potentiell risk för folkhälsan, säkerheten, miljön och konsumenterna genom att ta fram faktaunderlag för riskbedömning och integrerad riskbedömning i varje steg av nanoteknikbaserade produkters livscykel och för att anpassa de använda metoderna och om nödvändigt utveckla nya metoder, och |
| --- | --- |

—

genast utreda varje potentiell risk för folkhälsan, säkerheten, miljön och konsumenterna genom att ta fram faktaunderlag för riskbedömning och integrerad riskbedömning i varje steg av nanoteknikbaserade produkters livscykel och för att anpassa de använda metoderna och om nödvändigt utveckla nya metoder, och

| — | komplettera ovannämnda åtgärder med samarbete och initiativ på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

komplettera ovannämnda åtgärder med samarbete och initiativ på internationell nivå.

| 4.2 | Kommissionen avser särskilt att vidta följande åtgärder:






  — | Skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet inom nanoteknik. |
| --- | --- | --- |

4.2

Kommissionen avser särskilt att vidta följande åtgärder:

—

Skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet inom nanoteknik.

| — | Utveckla infrastrukturer för grundforskning och tillämpad forskning och universitetsinfrastrukturer av hög kvalitet, öppna för företagen, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Utveckla infrastrukturer för grundforskning och tillämpad forskning och universitetsinfrastrukturer av hög kvalitet, öppna för företagen, särskilt små och medelstora företag.

| — | Främja investeringar i mänskliga resurser, på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Främja investeringar i mänskliga resurser, på EU-nivå och i medlemsstaterna.

| — | Främja innovation inom industrin, verka för ett patentsystem, stödja verksamhet avseende metrologi och standarder, främja bestämmelser för och skydd av säkerhet, hälsa, miljö, konsumenter och investerare för att säkerställa en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Främja innovation inom industrin, verka för ett patentsystem, stödja verksamhet avseende metrologi och standarder, främja bestämmelser för och skydd av säkerhet, hälsa, miljö, konsumenter och investerare för att säkerställa en hållbar utveckling.

| — | Befästa ett förhållande mellan vetenskap och samhälle som grundas på förtroende och fortlöpande och öppen dialog. |
| --- | --- |

—

Befästa ett förhållande mellan vetenskap och samhälle som grundas på förtroende och fortlöpande och öppen dialog.

| — | Upprätthålla och öka ett starkt och strukturerat internationellt samarbete grundat på nomenklatur och gemensamma uppförandekoder understödda av en gemensam kamp för att undvika utestängning från den nanotekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Upprätthålla och öka ett starkt och strukturerat internationellt samarbete grundat på nomenklatur och gemensamma uppförandekoder understödda av en gemensam kamp för att undvika utestängning från den nanotekniska utvecklingen.

| — | Strategisk samordning och genomförande av åtgärder för en integrerad politik på gemenskapsnivå med en tillräcklig tilldelning av ekonomiska och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

—

Strategisk samordning och genomförande av åtgärder för en integrerad politik på gemenskapsnivå med en tillräcklig tilldelning av ekonomiska och mänskliga resurser.

5.   Huvuddragen i utvecklingen i USA, Asien och Oceanien

| 5.1 | I USA har det nationella initiativet för nanoteknik (NNI – National Nanotechnologies Initiative), som inleddes 2001 som program för samordning av åtgärder inom de många amerikanska organ som är aktiva på området för grundforskning och tillämpad forskning inom nanoteknik, för budgetåret 2005 mottagit mer än en miljard dollar i finansiering, vilket är dubbelt så mycket som den ursprungliga budgeten för 2001. Denna finansiering är framför allt inriktad på grundforskning och tillämpad forskning, utveckling av spetsforskningscentrum och infrastrukturer samt slutligen utvärdering och bedömning av konsekvenserna för samhället, särskilt i fråga om etik, rättsväsen, säkerhet och folkhälsa samt utveckling av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

5.1

I USA har det nationella initiativet för nanoteknik (NNI – National Nanotechnologies Initiative), som inleddes 2001 som program för samordning av åtgärder inom de många amerikanska organ som är aktiva på området för grundforskning och tillämpad forskning inom nanoteknik, för budgetåret 2005 mottagit mer än en miljard dollar i finansiering, vilket är dubbelt så mycket som den ursprungliga budgeten för 2001. Denna finansiering är framför allt inriktad på grundforskning och tillämpad forskning, utveckling av spetsforskningscentrum och infrastrukturer samt slutligen utvärdering och bedömning av konsekvenserna för samhället, särskilt i fråga om etik, rättsväsen, säkerhet och folkhälsa samt utveckling av mänskliga resurser.

| 5.1.1 | NNI finansierar direkt 10 federala organ och samordnar flera andra. Den nationella vetenskapsstiftelsen (NSF), vetenskapsbyrån inom energidepartementet (DOE), försvarsdepartementet och det nationella institutet för hälsofrågor (NIH) har alla stått för avsevärda ökningar av finansieringen på det nanotekniska området. Särskilt DOE har investerat avsevärda summor och upprättat fem stora anläggningar, centrum för forskning inom nanovetenskap, som är öppna för vetenskapsmän från hela forskarvärlden. Försvarsdepartementets nanoteknikprogram har å sin sida växt med åren bl.a. på grund av efterfrågan från den amerikanska militären. |
| --- | --- |

5.1.1

NNI finansierar direkt 10 federala organ och samordnar flera andra. Den nationella vetenskapsstiftelsen (NSF), vetenskapsbyrån inom energidepartementet (DOE), försvarsdepartementet och det nationella institutet för hälsofrågor (NIH) har alla stått för avsevärda ökningar av finansieringen på det nanotekniska området. Särskilt DOE har investerat avsevärda summor och upprättat fem stora anläggningar, centrum för forskning inom nanovetenskap, som är öppna för vetenskapsmän från hela forskarvärlden. Försvarsdepartementets nanoteknikprogram har å sin sida växt med åren bl.a. på grund av efterfrågan från den amerikanska militären.

| 5.1.2 | Denna kraftiga utveckling har varit möjligt tack vare att en grundläggande lag för den amerikanska nanoteknikpolitiken trädde i kraft i december 2003: ”21st Century Nanotechnology Research and Development Act”. Lagen medförde bland annat inrättandet av ett nationellt samordningskontor för nanoteknik med följande uppgifter:






  — | Omdefiniera mål, prioriteringar och parametrar för utvärdering. |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Denna kraftiga utveckling har varit möjligt tack vare att en grundläggande lag för den amerikanska nanoteknikpolitiken trädde i kraft i december 2003: ”21st Century Nanotechnology Research and Development Act”. Lagen medförde bland annat inrättandet av ett nationellt samordningskontor för nanoteknik med följande uppgifter:

—

Omdefiniera mål, prioriteringar och parametrar för utvärdering.

| — | Samordna federala organ och aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Samordna federala organ och aktiviteter.

| — | Investera i FoU-program för nanoteknik och därmed sammanhängande forskning. |
| --- | --- |

—

Investera i FoU-program för nanoteknik och därmed sammanhängande forskning.

| — | Inrätta konkurrerande tvärvetenskapliga centrum för nanoteknikforskning på olika platser i landet, utan att utesluta deltagande från staten och näringslivet. |
| --- | --- |

—

Inrätta konkurrerande tvärvetenskapliga centrum för nanoteknikforskning på olika platser i landet, utan att utesluta deltagande från staten och näringslivet.

| — | Påskynda utvecklingen av tillämpningar inom den privata sektorn, inbegripet hjälp till nystartade företag. |
| --- | --- |

—

Påskynda utvecklingen av tillämpningar inom den privata sektorn, inbegripet hjälp till nystartade företag.

| — | Säkerställa kvalificerad utbildning för att frambringa och befästa en teknik- och ingenjörskultur inom nanovetenskapen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa kvalificerad utbildning för att frambringa och befästa en teknik- och ingenjörskultur inom nanovetenskapen.

| — | Säkerställa att etiska, rättsliga och miljömässiga aspekter respekteras i den tekniska utvecklingen samt anordna konferenser för att skapa samförstånd och debatter med medborgarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att etiska, rättsliga och miljömässiga aspekter respekteras i den tekniska utvecklingen samt anordna konferenser för att skapa samförstånd och debatter med medborgarna och det civila samhället.

| — | Främja informationsutbyte mellan forskarvärlden, näringslivet, staten, nationella och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Främja informationsutbyte mellan forskarvärlden, näringslivet, staten, nationella och regionala myndigheter.

| — | Ta fram en plan för hur man skall använda federala program som ”Small Business Innovation Research Program” och ”Small Business Technology Transfer Research Program” för att understödja en utbredd nanoteknikutveckling inom hela näringslivet, även bland små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Ta fram en plan för hur man skall använda federala program som ”Small Business Innovation Research Program” och ”Small Business Technology Transfer Research Program” för att understödja en utbredd nanoteknikutveckling inom hela näringslivet, även bland små och medelstora företag.

| 5.1.3 | Till stöd för lagen har det nationella standardiserings- och teknikinstitutet inlett ett särskilt program för tillverkningsutveckling inom nanotekniksektorn med inriktning på metrologi, tillförlitlighet och kvalitetsstandarder, processtyrning och förbättring av tillverkningsmetoder. Tack vare ”Manufacturing Extension Partnership” kan resultaten av detta program komma även små och medelstora företag till godo. |
| --- | --- |

5.1.3

Till stöd för lagen har det nationella standardiserings- och teknikinstitutet inlett ett särskilt program för tillverkningsutveckling inom nanotekniksektorn med inriktning på metrologi, tillförlitlighet och kvalitetsstandarder, processtyrning och förbättring av tillverkningsmetoder. Tack vare ”Manufacturing Extension Partnership” kan resultaten av detta program komma även små och medelstora företag till godo.

| 5.1.4 | Ovannämnda lag föreskriver också inrättandet av en informationscentral med följande uppgifter:






  — | Föra ut nanoteknik på marknaden och sprida teknik och nya koncept till produkter på marknaden och till militära produkter. |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Ovannämnda lag föreskriver också inrättandet av en informationscentral med följande uppgifter:

—

Föra ut nanoteknik på marknaden och sprida teknik och nya koncept till produkter på marknaden och till militära produkter.

| — | Föra ut goda metoder från universiteten och både offentliga och privata laboratorier i syfte att använda dem kommersiellt. |
| --- | --- |

—

Föra ut goda metoder från universiteten och både offentliga och privata laboratorier i syfte att använda dem kommersiellt.

| 5.1.5 | Lagen föreskriver också inrättandet av ett amerikanskt centrum för nanoteknisk beredskap med uppgiften att genomföra, samordna, insamla och sprida studier om nanoteknikens konsekvenser vad avser etik, rättsliga frågor, utbildning, miljö och sysselsättning samt att föregripa problemställningar i syfte att förhindra eventuella negativa effekter. |
| --- | --- |

5.1.5

Lagen föreskriver också inrättandet av ett amerikanskt centrum för nanoteknisk beredskap med uppgiften att genomföra, samordna, insamla och sprida studier om nanoteknikens konsekvenser vad avser etik, rättsliga frågor, utbildning, miljö och sysselsättning samt att föregripa problemställningar i syfte att förhindra eventuella negativa effekter.

| 5.1.6 | Slutligen omfattar de organisatoriska ramar som lagen föreskriver skapandet av ett centrum för nanomaterialtillverkning med ansvar för att uppmuntra, leda och samordna forskning om ny tillverkningsteknik samt att insamla och sprida resultaten i syfte att underlätta överföringen till det amerikanska näringslivet. |
| --- | --- |

5.1.6

Slutligen omfattar de organisatoriska ramar som lagen föreskriver skapandet av ett centrum för nanomaterialtillverkning med ansvar för att uppmuntra, leda och samordna forskning om ny tillverkningsteknik samt att insamla och sprida resultaten i syfte att underlätta överföringen till det amerikanska näringslivet.

| 5.1.7 | I lagen fastställs också de ekonomiska anslagen för 2005–2008 för de centrala organen och federala departementen, till exempel NSF, DOE, NASA och NIST (24). |
| --- | --- |

5.1.7

I lagen fastställs också de ekonomiska anslagen för 2005–2008 för de centrala organen och federala departementen, till exempel NSF, DOE, NASA och NIST (24).

| 5.2 | Efter tillkännagivandet om det amerikanska NNI-initiativet har politiken för FoU och teknisk utveckling ändrats avsevärt i Asien och Stillahavsområdet, och beslut har fattats som syftar till att ge denna del av världen en tätposition i nanoteknikutvecklingen. Nanotekniken har topprioritet i många länder i Asien och Stillahavsområdet, och de totala utgifterna för 2003 översteg 1,4 miljarder dollar. Av dessa stod Japan för 70 %, men avsevärda investeringar gjordes också i Kina, Sydkorea, Taiwan, Hongkong, Indien, Malaysia, Thailand, Vietnam och Singapore och dessutom i Australien och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

5.2

Efter tillkännagivandet om det amerikanska NNI-initiativet har politiken för FoU och teknisk utveckling ändrats avsevärt i Asien och Stillahavsområdet, och beslut har fattats som syftar till att ge denna del av världen en tätposition i nanoteknikutvecklingen. Nanotekniken har topprioritet i många länder i Asien och Stillahavsområdet, och de totala utgifterna för 2003 översteg 1,4 miljarder dollar. Av dessa stod Japan för 70 %, men avsevärda investeringar gjordes också i Kina, Sydkorea, Taiwan, Hongkong, Indien, Malaysia, Thailand, Vietnam och Singapore och dessutom i Australien och Nya Zeeland.

| 5.3 | Från mitten av åttiotalet har Japan lanserat olika fleråriga program (fem–tio år) på områdena nanovetenskap och nanoteknik. Under 2003 investerades 900 miljoner dollar i FoU för nanoteknik och material, men olika nanoteknikrelaterade ämnen ingick också i program för biovetenskap, miljö och informationssamhället. Detta innebär att man totalt sett investerade 1,5 miljarder dollar inom området 2003. För 2004 är siffran cirka 20 % högre. Också den privata sektorn i Japan är väl företrädd genom två stora handelshus, Mitsui & Co och Mitsubishi Corporation. Stora japanska företag som NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitomo Electric, Fuji Xerox m.fl. har gjort stora investeringar i nanoteknik. |
| --- | --- |

5.3

Från mitten av åttiotalet har Japan lanserat olika fleråriga program (fem–tio år) på områdena nanovetenskap och nanoteknik. Under 2003 investerades 900 miljoner dollar i FoU för nanoteknik och material, men olika nanoteknikrelaterade ämnen ingick också i program för biovetenskap, miljö och informationssamhället. Detta innebär att man totalt sett investerade 1,5 miljarder dollar inom området 2003. För 2004 är siffran cirka 20 % högre. Också den privata sektorn i Japan är väl företrädd genom två stora handelshus, Mitsui & Co och Mitsubishi Corporation. Stora japanska företag som NEC, Hitachi, Fujitsu, NTT, Toshiba, Sony, Sumitomo Electric, Fuji Xerox m.fl. har gjort stora investeringar i nanoteknik.

| 5.3.1 | Kina har inom ramen för femårsplanen 2001–2005 planerat att investera cirka 300 miljoner dollar. Enligt den kinesiska ministern för vetenskap och teknik är cirka 50 universitet, 20 institut och mer än 100 företag verksamma inom området. För att säkerställa saluföringen av nanoteknik har man inrättat ett centrum för ingenjörsvetenskap och en bas för nanoteknikindustrin mellan Peking och Shanghai. Dessutom har den kinesiska regeringen avsatt 33 miljoner dollar för inrättandet av ett nationellt forskningscentrum för nanovetenskap och nanoteknik för att bättre samordna vetenskaps- och forskningssatsningarna inom sektorn. |
| --- | --- |

5.3.1

Kina har inom ramen för femårsplanen 2001–2005 planerat att investera cirka 300 miljoner dollar. Enligt den kinesiska ministern för vetenskap och teknik är cirka 50 universitet, 20 institut och mer än 100 företag verksamma inom området. För att säkerställa saluföringen av nanoteknik har man inrättat ett centrum för ingenjörsvetenskap och en bas för nanoteknikindustrin mellan Peking och Shanghai. Dessutom har den kinesiska regeringen avsatt 33 miljoner dollar för inrättandet av ett nationellt forskningscentrum för nanovetenskap och nanoteknik för att bättre samordna vetenskaps- och forskningssatsningarna inom sektorn.

| 5.3.2 | År 2002 grundade den kinesiska vetenskapsakademien ett centrum för nanoteknisk ingenjörskonst med anslag på totalt sett 6 miljoner dollar som skall fungera som plattform för att påskynda marknadsföringen av nanovetenskap och nanoteknik. I Hongkong finansieras nanotekniken huvudsakligen av Grant Research Council och Innovation and Technology Fund, med totala anslag på 20,6 miljoner dollar för perioden 1998–2002. För 2003–2004 har Hong Kong University of Science and Technology och Hong Kongs tekniska högskola anslagit nästan 9 miljoner dollar till sina egna nanoteknikcentrum. |
| --- | --- |

5.3.2

År 2002 grundade den kinesiska vetenskapsakademien ett centrum för nanoteknisk ingenjörskonst med anslag på totalt sett 6 miljoner dollar som skall fungera som plattform för att påskynda marknadsföringen av nanovetenskap och nanoteknik. I Hongkong finansieras nanotekniken huvudsakligen av Grant Research Council och Innovation and Technology Fund, med totala anslag på 20,6 miljoner dollar för perioden 1998–2002. För 2003–2004 har Hong Kong University of Science and Technology och Hong Kongs tekniska högskola anslagit nästan 9 miljoner dollar till sina egna nanoteknikcentrum.

| 5.3.3 | I Australien har forskningsrådet ARC på fem år fördubblat den egna finansieringen av konkurrerande projekt och planerar att inrätta åtta kunskapscentrum i olika delar av landet, inriktade på att fördjupa forskningen på områden som kvantdatorteknik, kvantmekanisk atomoptik, ljusenergi, avancerad fotonik och avancerade optiska system. |
| --- | --- |

5.3.3

I Australien har forskningsrådet ARC på fem år fördubblat den egna finansieringen av konkurrerande projekt och planerar att inrätta åtta kunskapscentrum i olika delar av landet, inriktade på att fördjupa forskningen på områden som kvantdatorteknik, kvantmekanisk atomoptik, ljusenergi, avancerad fotonik och avancerade optiska system.

| 5.3.4 | På Nya Zeeland samordnar MacDiarmid Institute for Advanced Materials and Nanotechnology forskning och utbildning i materialvetenskap och nanoteknik, med utgångspunkt i ett nära samarbete mellan universiteten och olika partner, till exempel Industry Research Ltd (IRL) och institutet för geologi och kärnvetenskap (IGNS). |
| --- | --- |

5.3.4

På Nya Zeeland samordnar MacDiarmid Institute for Advanced Materials and Nanotechnology forskning och utbildning i materialvetenskap och nanoteknik, med utgångspunkt i ett nära samarbete mellan universiteten och olika partner, till exempel Industry Research Ltd (IRL) och institutet för geologi och kärnvetenskap (IGNS).

| 5.3.5 | MacDiarmid Institute fokuserar i synnerhet verksamheten på följande områden: konstruktionsteknik på nanonivå för framställning av material, optoelektronik (25), supraledare, kolnanotuber, lättviktsmaterial och komplexa vätskor, sensoriska system och bildsystem samt slutligen nya material för lagring av energi. |
| --- | --- |

5.3.5

MacDiarmid Institute fokuserar i synnerhet verksamheten på följande områden: konstruktionsteknik på nanonivå för framställning av material, optoelektronik (25), supraledare, kolnanotuber, lättviktsmaterial och komplexa vätskor, sensoriska system och bildsystem samt slutligen nya material för lagring av energi.

6.   Allmänna kommentarer

| 6.1 | Nanoteknikens snabba expansion i världen, såväl i USA som i Asien och Oceanien, visar att det är hög tid för en enhetlig och samordnad EU-insats som säkerställer en samfinansiering från gemenskapens och medlemsstaternas sida av grundforskning och tillämpad forskning och också en snabbare övergång till nya produkter, processer och tjänster. |
| --- | --- |

6.1

Nanoteknikens snabba expansion i världen, såväl i USA som i Asien och Oceanien, visar att det är hög tid för en enhetlig och samordnad EU-insats som säkerställer en samfinansiering från gemenskapens och medlemsstaternas sida av grundforskning och tillämpad forskning och också en snabbare övergång till nya produkter, processer och tjänster.

| 6.2 | En gemensam strategi på EU-nivå bör bestå av följande insatser:






  — | En ökad gemensam satsning på FoTU samt vetenskaplig och teknisk demonstration och utbildning inom ramen för genomförandet av ett europeiskt område för innovation och forskningsverksamhet. |
| --- | --- | --- |

6.2

En gemensam strategi på EU-nivå bör bestå av följande insatser:

—

En ökad gemensam satsning på FoTU samt vetenskaplig och teknisk demonstration och utbildning inom ramen för genomförandet av ett europeiskt område för innovation och forskningsverksamhet.

| — | Ökad samverkan mellan näringslivet och den akademiska världen (forskning, utbildning och avancerad yrkesutbildning). |
| --- | --- |

—

Ökad samverkan mellan näringslivet och den akademiska världen (forskning, utbildning och avancerad yrkesutbildning).

| — | Snabbare utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar och av de ekonomiska och sociala, rättsliga och lagstiftningsmässiga, skattemässiga och finansiella sammanhang där initiativ i form av nya företag och yrkesprofiler skall ingå. |
| --- | --- |

—

Snabbare utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar och av de ekonomiska och sociala, rättsliga och lagstiftningsmässiga, skattemässiga och finansiella sammanhang där initiativ i form av nya företag och yrkesprofiler skall ingå.

| — | Säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid. Främjande av kontakter med det civila samhället och bestämmelser för metrologi och tekniska standarder. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid. Främjande av kontakter med det civila samhället och bestämmelser för metrologi och tekniska standarder.

| — | En förstärkt samordning av EU:s politik, åtgärder, strukturer och nätverk så att de kan bibehålla och höja de nuvarande konkurrensnivåerna inom utvecklingen av vetenskap, teknik och tillämpningar. |
| --- | --- |

—

En förstärkt samordning av EU:s politik, åtgärder, strukturer och nätverk så att de kan bibehålla och höja de nuvarande konkurrensnivåerna inom utvecklingen av vetenskap, teknik och tillämpningar.

| — | Omedelbart deltagande av de nya medlemsländerna i processerna för studium av och tillämpning av nanovetenskap genom riktade insatser, utnyttjande av ekonomiska anslag från ERUF och ESF (26) och gemensamma program som förvaltas av erkända forskningscentra i EU (27). |
| --- | --- |

—

Omedelbart deltagande av de nya medlemsländerna i processerna för studium av och tillämpning av nanovetenskap genom riktade insatser, utnyttjande av ekonomiska anslag från ERUF och ESF (26) och gemensamma program som förvaltas av erkända forskningscentra i EU (27).

| 6.3 | Lyckas man uppnå en hög kritisk massa med ett stort mervärde har man banat väg för införande och utveckling av en gemensam strategi. Tillverknings- och tjänsteföretag, särskilt mindre sådana, bör dels kunna utnyttja resultaten av en sådan strategi för sin egen innovativa och konkurrensmässiga utveckling, dels kunna bidra till att lansera transeuropeiska expertnät tillsammans med universitet, offentliga och privata forskningscentrum och finansieringsorgan. |
| --- | --- |

6.3

Lyckas man uppnå en hög kritisk massa med ett stort mervärde har man banat väg för införande och utveckling av en gemensam strategi. Tillverknings- och tjänsteföretag, särskilt mindre sådana, bör dels kunna utnyttja resultaten av en sådan strategi för sin egen innovativa och konkurrensmässiga utveckling, dels kunna bidra till att lansera transeuropeiska expertnät tillsammans med universitet, offentliga och privata forskningscentrum och finansieringsorgan.

| 6.4 | Utvecklingen av en sådan strategi måste vara stadigt förankrad i samhällsutvecklingen. Det betyder att strategin måste motiveras av de viktiga bidrag som den kan ge, inte bara till den europeiska ekonomins kunskapsbaserade konkurrenskraft utan också, och framför allt, till människors hälsa, miljö och säkerhet samt EU-medborgarnas livskvalitet. Det betyder också att man måste ta hänsyn till medborgarnas, företagens och organisationernas efterfrågan på nanoteknik, eftersom det framför allt är deras behov som kräver konkreta lösningar. |
| --- | --- |

6.4

Utvecklingen av en sådan strategi måste vara stadigt förankrad i samhällsutvecklingen. Det betyder att strategin måste motiveras av de viktiga bidrag som den kan ge, inte bara till den europeiska ekonomins kunskapsbaserade konkurrenskraft utan också, och framför allt, till människors hälsa, miljö och säkerhet samt EU-medborgarnas livskvalitet. Det betyder också att man måste ta hänsyn till medborgarnas, företagens och organisationernas efterfrågan på nanoteknik, eftersom det framför allt är deras behov som kräver konkreta lösningar.

| 6.5 | Hela samhällets engagemang för nanoteknikens införande bör säkras genom att själva processen görs öppen och säker under hela processen alltifrån grundforskning till resultatens tillämpning, demonstration och utveckling i form av innovativa marknadsprodukter och tjänster. Till den änden bör man sluta tydliga avtal som är begripliga för alla medborgare och som visar att det går att säkerställa en kontroll och en ständig riskbedömning av produkter som härrör från denna nya teknik under hela deras livslängd och bortskaffande. |
| --- | --- |

6.5

Hela samhällets engagemang för nanoteknikens införande bör säkras genom att själva processen görs öppen och säker under hela processen alltifrån grundforskning till resultatens tillämpning, demonstration och utveckling i form av innovativa marknadsprodukter och tjänster. Till den änden bör man sluta tydliga avtal som är begripliga för alla medborgare och som visar att det går att säkerställa en kontroll och en ständig riskbedömning av produkter som härrör från denna nya teknik under hela deras livslängd och bortskaffande.

| 6.6 | Ett positivt förhållande bör skapas mellan forskningen och samhället vad gäller nanoteknik för att undvika att utvecklingen hindras eller avstannar, vilket har varit fallet vid utbredningen av andra nya teknikformer. |
| --- | --- |

6.6

Ett positivt förhållande bör skapas mellan forskningen och samhället vad gäller nanoteknik för att undvika att utvecklingen hindras eller avstannar, vilket har varit fallet vid utbredningen av andra nya teknikformer.

| 6.7 | Lika viktigt är att skapa europeisk infrastruktur och att utveckla nya forsknings- och universitetsprofiler som omfattar flera discipliner. Också för dessa ändamål måste man vinna fullt förtroende från skattebetalare och politiska beslutsfattare genom att upplysa dem om de positiva möjligheter som den nanotekniska revolutionen ger. |
| --- | --- |

6.7

Lika viktigt är att skapa europeisk infrastruktur och att utveckla nya forsknings- och universitetsprofiler som omfattar flera discipliner. Också för dessa ändamål måste man vinna fullt förtroende från skattebetalare och politiska beslutsfattare genom att upplysa dem om de positiva möjligheter som den nanotekniska revolutionen ger.

| 6.8 | Utvecklingen av nanoteknik är alltså inte bara en betydande intellektuell och vetenskaplig utmaning, utan även, och framför allt, en utmaning för samhället i stort: fenomen som kännetecknar de vetenskapliga lagarna på makronivå ändras, utökas eller avskaffas på nanonivå, med ibland genomgripande konsekvenser på tillämpningarna. Ny tillverkningsteknik, nya strategier, nya typer av tjänster och nytt kunnande för att hantera dem håller på att utvecklas. |
| --- | --- |

6.8

Utvecklingen av nanoteknik är alltså inte bara en betydande intellektuell och vetenskaplig utmaning, utan även, och framför allt, en utmaning för samhället i stort: fenomen som kännetecknar de vetenskapliga lagarna på makronivå ändras, utökas eller avskaffas på nanonivå, med ibland genomgripande konsekvenser på tillämpningarna. Ny tillverkningsteknik, nya strategier, nya typer av tjänster och nytt kunnande för att hantera dem håller på att utvecklas.

| 6.8.1 | Denna snabba förändring kräver en strategi för utbildning och/eller omskolning av personer i ledande ställning som kan leda denna övergång, införa en ny styrning av processen, få fram ny kompetens och dra till sig de bästa begåvningarna på internationell nivå. |
| --- | --- |

6.8.1

Denna snabba förändring kräver en strategi för utbildning och/eller omskolning av personer i ledande ställning som kan leda denna övergång, införa en ny styrning av processen, få fram ny kompetens och dra till sig de bästa begåvningarna på internationell nivå.

| 6.9 | Inriktningen i den budgetplan för gemenskapen 2007–2013 som nyligen föreslogs av kommissionen bör utvärderas och anpassas med tanke på utmaningarna som denna nya tekniska revolution medför. Då skall man betänka att den amerikanska kongressen enbart för budgetåret 2004 godkänt ett anslag för nanotekniken på över 700 miljoner euro. Enligt uppskattningar gjorda av US National Science Foundation (NSF) har olika regeringsorganisationer i världen gjort civila investeringar på över 2 700 miljoner euro i sektorn, som fördelar sig som följer:






  — | Ca 700 miljoner i USA (till vika skall läggas ytterligare 250 som förvaltas av försvarsdepartementet). |
| --- | --- | --- |

6.9

Inriktningen i den budgetplan för gemenskapen 2007–2013 som nyligen föreslogs av kommissionen bör utvärderas och anpassas med tanke på utmaningarna som denna nya tekniska revolution medför. Då skall man betänka att den amerikanska kongressen enbart för budgetåret 2004 godkänt ett anslag för nanotekniken på över 700 miljoner euro. Enligt uppskattningar gjorda av US National Science Foundation (NSF) har olika regeringsorganisationer i världen gjort civila investeringar på över 2 700 miljoner euro i sektorn, som fördelar sig som följer:

—

Ca 700 miljoner i USA (till vika skall läggas ytterligare 250 som förvaltas av försvarsdepartementet).

| — | 720 miljoner i Japan. |
| --- | --- |

—

720 miljoner i Japan.

| — | Mindre än 600 miljoner i Europa, inklusive Schweiz. |
| --- | --- |

—

Mindre än 600 miljoner i Europa, inklusive Schweiz.

| — | Ca 720 miljoner i resten av världen. |
| --- | --- |

—

Ca 720 miljoner i resten av världen.

| 6.10 | Vad gäller framtiden beräknas ökningen av industritillverkningen i sektorn i hela världen under de närmaste 10–15 åren till ca 1 000 miljarder euro, vilket innebär att behovet av kvalificerad arbetskraft ökar med över 2 miljoner personer. |
| --- | --- |

6.10

Vad gäller framtiden beräknas ökningen av industritillverkningen i sektorn i hela världen under de närmaste 10–15 åren till ca 1 000 miljarder euro, vilket innebär att behovet av kvalificerad arbetskraft ökar med över 2 miljoner personer.

| 6.10.1 | Också i detta sammanhang bekräftas axiomet nanoteknik = framsteg för sysselsättningsstrategin (28): Utvecklingen av kunskapssamhället mäts framför allt i förmågan att på ett inkännande och medvetet sätt kunna anpassa sig till de nya områden där det ges möjlighet till sysselsättning och framsteg. |
| --- | --- |

6.10.1

Också i detta sammanhang bekräftas axiomet nanoteknik = framsteg för sysselsättningsstrategin (28): Utvecklingen av kunskapssamhället mäts framför allt i förmågan att på ett inkännande och medvetet sätt kunna anpassa sig till de nya områden där det ges möjlighet till sysselsättning och framsteg.

| 6.11 | Ökade finansiella och mänskliga resurser på EU-nivå och en samordning av dessa på gemenskapsnivå är således av nöden för att unionens strategi på området garanterat skall lyckas. |
| --- | --- |

6.11

Ökade finansiella och mänskliga resurser på EU-nivå och en samordning av dessa på gemenskapsnivå är således av nöden för att unionens strategi på området garanterat skall lyckas.

| 6.12 | Även i Asien och Amerika har en allomfattande strategi för de olika politikområden som direkt eller indirekt berör utvecklingen inom denna sektor visat sig oundgänglig för att man på ett proaktivt sätt skall kunna reagera på behoven av nytt entreprenörskap, ny utbildning och en ny rättslig, teknisk och lagstiftningsmässig ram. |
| --- | --- |

6.12

Även i Asien och Amerika har en allomfattande strategi för de olika politikområden som direkt eller indirekt berör utvecklingen inom denna sektor visat sig oundgänglig för att man på ett proaktivt sätt skall kunna reagera på behoven av nytt entreprenörskap, ny utbildning och en ny rättslig, teknisk och lagstiftningsmässig ram.

| 6.13 | Som framgår av ett flertal hittills genomförda studier (29) möjliggör nanotekniken tillverkning, bearbetning och positionering av föremål genom att samtidigt säkerställa en proaktiv storskalig teknisk strategi till konkurrenskraftiga bearbetnings- och tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

6.13

Som framgår av ett flertal hittills genomförda studier (29) möjliggör nanotekniken tillverkning, bearbetning och positionering av föremål genom att samtidigt säkerställa en proaktiv storskalig teknisk strategi till konkurrenskraftiga bearbetnings- och tillverkningskostnader.

| 6.14 | På lång sikt kommer vetenskapen att kunna tillhandahålla instrument för att sätta samman nanoföremål så att dessa bildar komplexa system som förmår utföra uppgifter som de enskilda delarna inte klarar. Detta är emellertid det yttersta målet. Tidsspannet för marknadslansering är fortfarande svårt att uppskatta, men arbetet med att nå dit måste fortgå med lämpliga stödinstrument. |
| --- | --- |

6.14

På lång sikt kommer vetenskapen att kunna tillhandahålla instrument för att sätta samman nanoföremål så att dessa bildar komplexa system som förmår utföra uppgifter som de enskilda delarna inte klarar. Detta är emellertid det yttersta målet. Tidsspannet för marknadslansering är fortfarande svårt att uppskatta, men arbetet med att nå dit måste fortgå med lämpliga stödinstrument.

| 6.15 | Vissa ”intelligenta” (30) material har tagits fram och finns redan tillgängliga för konsumenterna:






  — | Material med lång hållbarhet för bil- och rymdsektorn. |
| --- | --- | --- |

6.15

Vissa ”intelligenta” (30) material har tagits fram och finns redan tillgängliga för konsumenterna:

—

Material med lång hållbarhet för bil- och rymdsektorn.

| — | Smörjmedel med höga prestanda. |
| --- | --- |

—

Smörjmedel med höga prestanda.

| — | Nanopartiklar för minskning av friktion. |
| --- | --- |

—

Nanopartiklar för minskning av friktion.

| — | Ytbehandling av mekaniska delar. |
| --- | --- |

—

Ytbehandling av mekaniska delar.

| — | Intelligent Sticks som är ytterst små och har ett minne på upp till 1 000 MB (31). |
| --- | --- |

—

Intelligent Sticks som är ytterst små och har ett minne på upp till 1 000 MB (31).

| — | Flexibla cd med upp till 20 timmars musik. |
| --- | --- |

—

Flexibla cd med upp till 20 timmars musik.

| — | Självrengörande ytor av textil, keramik eller glas (32). |
| --- | --- |

—

Självrengörande ytor av textil, keramik eller glas (32).

| — | Glas med elektriskt reglerbar genomskinlighet. |
| --- | --- |

—

Glas med elektriskt reglerbar genomskinlighet.

| — | Extra värmetåligt glas, också vid mycket höga temperaturer. |
| --- | --- |

—

Extra värmetåligt glas, också vid mycket höga temperaturer.

| — | Nanostrukturerad rep- och frättålig plåt. |
| --- | --- |

—

Nanostrukturerad rep- och frättålig plåt.

| — | Diagnostiksystem. |
| --- | --- |

—

Diagnostiksystem.

| — | Särskilda skyddslacker för väggar och byggnader. |
| --- | --- |

—

Särskilda skyddslacker för väggar och byggnader.

| — | Lacker som hindrar klotter från att fästa på väggar, järnvägsvagnar och andra föremål. |
| --- | --- |

—

Lacker som hindrar klotter från att fästa på väggar, järnvägsvagnar och andra föremål.

| 6.15.1 | Många nya applikationer utöver dem som nämnts ovan går redan att använda och håller på att finslipas. De kommer mycket snart att kunna användas i dagligt bruk, vilket innebär en utveckling och/eller revolution inom ”domotiken” (33) och bidrar på så vis till medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

6.15.1

Många nya applikationer utöver dem som nämnts ovan går redan att använda och håller på att finslipas. De kommer mycket snart att kunna användas i dagligt bruk, vilket innebär en utveckling och/eller revolution inom ”domotiken” (33) och bidrar på så vis till medborgarnas livskvalitet.

| 6.16 | Tack vare biomimetiken, som studerar möjliga gränssnitt mellan elektroniska kretsar och biologisk vävnad, kommer det inom en snar framtid att vara möjligt att återställa hörseln hos hörselskadade eller synen hos synskadade. |
| --- | --- |

6.16

Tack vare biomimetiken, som studerar möjliga gränssnitt mellan elektroniska kretsar och biologisk vävnad, kommer det inom en snar framtid att vara möjligt att återställa hörseln hos hörselskadade eller synen hos synskadade.

| 6.16.1 | På laboratorier har man redan lyckats tillverka olika typer av mikromotorer (34), som kan styras mot ett bestämt mål, exempelvis en infekterad cell, som sedan förstörs för att undvika att andra celler smittas. För närvarande drabbar de angrepp som utförs på sjuka delar också friska celler, ofta med stora skador på organen som följd. |
| --- | --- |

6.16.1

På laboratorier har man redan lyckats tillverka olika typer av mikromotorer (34), som kan styras mot ett bestämt mål, exempelvis en infekterad cell, som sedan förstörs för att undvika att andra celler smittas. För närvarande drabbar de angrepp som utförs på sjuka delar också friska celler, ofta med stora skador på organen som följd.

| 6.16.2 | Vetenskapliga tekniktillämpningar kan redan i dag ge många konkreta resultat, som direkt skulle kunna användas i det dagliga livet, även om kostnaderna dessvärre fortfarande är höga. För att få ner kostnaderna måste kunskapen om de nya möjligheterna bli allmängods så att man kan ändra inrotade förfaranden och vanor, som för det mesta hindrar och försenar förändringar. |
| --- | --- |

6.16.2

Vetenskapliga tekniktillämpningar kan redan i dag ge många konkreta resultat, som direkt skulle kunna användas i det dagliga livet, även om kostnaderna dessvärre fortfarande är höga. För att få ner kostnaderna måste kunskapen om de nya möjligheterna bli allmängods så att man kan ändra inrotade förfaranden och vanor, som för det mesta hindrar och försenar förändringar.

| 6.17 | Textil-, konfektions- och skoindustrins traditionella produktion befinner sig i kris i hela EU, delvis p.g.a. konkurrens från produktionen i länder, där grundläggande arbetsnormer inte respekteras och där man varken beaktar kostnader för miljöskydd eller kostnader för att säkerställa hygien och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

6.17

Textil-, konfektions- och skoindustrins traditionella produktion befinner sig i kris i hela EU, delvis p.g.a. konkurrens från produktionen i länder, där grundläggande arbetsnormer inte respekteras och där man varken beaktar kostnader för miljöskydd eller kostnader för att säkerställa hygien och säkerhet på arbetsplatsen.

| 6.17.1 | Intelligent och/eller teknisk textil, som också framställs med hjälp av nanotekniskt stoff håller på att få spridning i flera EU-länder och noterar en ökning på ca 30 % årligen. Bland dessa spelar textil för skydds- och säkerhetsändamål i alla sina aspekter en särskild roll, alltifrån trafiksäkerhet till skydd mot föroreningar, kemiska agenser, allergiframkallande produkter, agenser i luften, etc (35). |
| --- | --- |

6.17.1

Intelligent och/eller teknisk textil, som också framställs med hjälp av nanotekniskt stoff håller på att få spridning i flera EU-länder och noterar en ökning på ca 30 % årligen. Bland dessa spelar textil för skydds- och säkerhetsändamål i alla sina aspekter en särskild roll, alltifrån trafiksäkerhet till skydd mot föroreningar, kemiska agenser, allergiframkallande produkter, agenser i luften, etc (35).

| 6.18 | Nanotekniken håller också på att revolutionera medicinen, särskilt inom diagnostik och tidig behandling av allvarliga tumörsjukdomar eller neurodegenerativa sjukdomar som har med åldrandet att göra. Speciellt utformade nanopartiklar kan användas som markörer för en högeffektiv diagnostik av smittsamma agenser eller metabola tillstånd eller som bärare av läkemedel som är avsedda för vissa områden eller organ som drabbats av mycket lokalt begränsade sjukdomar. System av denna typ används redan i vissa experiment. |
| --- | --- |

6.18

Nanotekniken håller också på att revolutionera medicinen, särskilt inom diagnostik och tidig behandling av allvarliga tumörsjukdomar eller neurodegenerativa sjukdomar som har med åldrandet att göra. Speciellt utformade nanopartiklar kan användas som markörer för en högeffektiv diagnostik av smittsamma agenser eller metabola tillstånd eller som bärare av läkemedel som är avsedda för vissa områden eller organ som drabbats av mycket lokalt begränsade sjukdomar. System av denna typ används redan i vissa experiment.

7.   Särskilda kommentarer

| 7.1 | Det nanotekniska sättet att arbeta med nya material består i att skapa nya funktionssätt med hjälp av komponenter med nanometrisk dimension. Ett bra exempel är teknik för produktion och transformation av material med hög hållbarhet och effektivitet inom bil- och flygsektorerna, sektorer där Europa har en fördelaktig position i förhållande till huvudkonkurrenterna. Det har tydligt visats att nanostrukturerade system kan innebära en avsevärd minskning av friktionen mellan två kontaktytor och därmed också slitaget. |
| --- | --- |

7.1

Det nanotekniska sättet att arbeta med nya material består i att skapa nya funktionssätt med hjälp av komponenter med nanometrisk dimension. Ett bra exempel är teknik för produktion och transformation av material med hög hållbarhet och effektivitet inom bil- och flygsektorerna, sektorer där Europa har en fördelaktig position i förhållande till huvudkonkurrenterna. Det har tydligt visats att nanostrukturerade system kan innebära en avsevärd minskning av friktionen mellan två kontaktytor och därmed också slitaget.

| 7.1.1 | Som ytterligare exempel på olika kommersiella nanotekniska tillämpningsområden och utan anspråk på att ge en uttömmande redovisning kan man nämna utvecklingen av nanostrukturerade ytor och material som minskar friktion och slitage. Dessa system spelar en grundläggande roll i utvecklingen av nya industriella processer med hög effektivitet och liten miljöpåverkan. Ungefär 25 % av den energi som går åt i världen förloras i samband med friktion (36), och de förluster som åstadkoms av slitage av mekaniska delar beräknas i ett industrialiserat land till 1,3 %–1,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). De kostnader som är förknippade med friktion, slitage och smörjning beräknas till 350 miljarder euro per år och fördelar sig på följande sektorer: yttransporter (46,6 %), industriella produktionsprocesser (33 %), energiförsörjning (6,8 %), flyg- och rymdteknik (2,8 %), hushållens konsumtion (0,5 %) samt övrigt (10,3 %) (37). |
| --- | --- |

7.1.1

Som ytterligare exempel på olika kommersiella nanotekniska tillämpningsområden och utan anspråk på att ge en uttömmande redovisning kan man nämna utvecklingen av nanostrukturerade ytor och material som minskar friktion och slitage. Dessa system spelar en grundläggande roll i utvecklingen av nya industriella processer med hög effektivitet och liten miljöpåverkan. Ungefär 25 % av den energi som går åt i världen förloras i samband med friktion (36), och de förluster som åstadkoms av slitage av mekaniska delar beräknas i ett industrialiserat land till 1,3 %–1,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). De kostnader som är förknippade med friktion, slitage och smörjning beräknas till 350 miljarder euro per år och fördelar sig på följande sektorer: yttransporter (46,6 %), industriella produktionsprocesser (33 %), energiförsörjning (6,8 %), flyg- och rymdteknik (2,8 %), hushållens konsumtion (0,5 %) samt övrigt (10,3 %) (37).

| 7.1.2 | Nya teknikplattformar bör således skapas på grundval av arbetssätt som beaktar nanotekniken särdrag, i synnerhet det faktum att funktioner och dimensionen sammanfaller, dvs. kontroll över dimensionerna sammanfaller med kontroll över funktionerna. Smörjning är ett belysande exempel: Om nanometriska partiklar av lämplig storlek integreras i en yta behöver man inte längre använda smörjmedel eftersom denna funktion utförs av nanopartiklarna tack vare deras nya dimension. |
| --- | --- |

7.1.2

Nya teknikplattformar bör således skapas på grundval av arbetssätt som beaktar nanotekniken särdrag, i synnerhet det faktum att funktioner och dimensionen sammanfaller, dvs. kontroll över dimensionerna sammanfaller med kontroll över funktionerna. Smörjning är ett belysande exempel: Om nanometriska partiklar av lämplig storlek integreras i en yta behöver man inte längre använda smörjmedel eftersom denna funktion utförs av nanopartiklarna tack vare deras nya dimension.

| 7.1.3 | Nanostrukturerade material och beläggningar, det vill säga sådana som innehåller delar som kännetecknas av nanometriska dimensioner, kan avsevärt minska den procentandel som redovisades ovan. En minskning av friktionskoefficienten med 20 % i en växellåda skulle kunna minska energiförlusterna med mellan 0,64 % och 0,80 %, vilket skulle motsvara en årlig besparing av 26 miljarder euro enbart inom transportsektorn. |
| --- | --- |

7.1.3

Nanostrukturerade material och beläggningar, det vill säga sådana som innehåller delar som kännetecknas av nanometriska dimensioner, kan avsevärt minska den procentandel som redovisades ovan. En minskning av friktionskoefficienten med 20 % i en växellåda skulle kunna minska energiförlusterna med mellan 0,64 % och 0,80 %, vilket skulle motsvara en årlig besparing av 26 miljarder euro enbart inom transportsektorn.

| 7.1.4 | Kontroll och tekniskt avancerad framställning av ytor utgör en central teknik om man vill uppnå en hållbar tillväxt. I en rapport från det brittiska handels- och industridepartementet beskrivs läget i den industrisektor som sysslar med framställning av ytor under perioden 1995–2005 och under 2010 (38). Enligt rapporten uppgick den engelska marknaden för ytförändrande processer till 15 miljarder euro 1995 och omfattade produktion av varor till ett värde av cirka 150 miljarder euro, varav 7 miljarder i samband med teknisk utveckling för skydd av ytor mot slitage. År 2005 beräknas denna sektor omsätta cirka 32 miljarder euro i England och omfatta industriella processer för cirka 215 miljarder euro. |
| --- | --- |

7.1.4

Kontroll och tekniskt avancerad framställning av ytor utgör en central teknik om man vill uppnå en hållbar tillväxt. I en rapport från det brittiska handels- och industridepartementet beskrivs läget i den industrisektor som sysslar med framställning av ytor under perioden 1995–2005 och under 2010 (38). Enligt rapporten uppgick den engelska marknaden för ytförändrande processer till 15 miljarder euro 1995 och omfattade produktion av varor till ett värde av cirka 150 miljarder euro, varav 7 miljarder i samband med teknisk utveckling för skydd av ytor mot slitage. År 2005 beräknas denna sektor omsätta cirka 32 miljarder euro i England och omfatta industriella processer för cirka 215 miljarder euro.

| 7.1.5 | Om man överför dessa siffror till den europeiska marknaden innebär det 240 miljarder euro för ytbehandling, och återverkningar på andra produktionssektorer på cirka 1 600 miljarder euro. |
| --- | --- |

7.1.5

Om man överför dessa siffror till den europeiska marknaden innebär det 240 miljarder euro för ytbehandling, och återverkningar på andra produktionssektorer på cirka 1 600 miljarder euro.

| 7.2 | För att kunna dra nytta av nanotekniken (39) bör den industriella utvecklingen grundas på förmågan att få traditionella tillverkningsmetoder (uppifrån-och-ner) och teknikformer att samexistera med innovativa processer som kan skapa, hantera och integrera nya nanoingredienser i redan befintliga eller nya plattformar. |
| --- | --- |

7.2

För att kunna dra nytta av nanotekniken (39) bör den industriella utvecklingen grundas på förmågan att få traditionella tillverkningsmetoder (uppifrån-och-ner) och teknikformer att samexistera med innovativa processer som kan skapa, hantera och integrera nya nanoingredienser i redan befintliga eller nya plattformar.

| 7.2.1 | Ett arbetssätt som grundar sig på styresformer är av grundläggande betydelse. Vid sidan av allmänna initiativ riktade till konsumenterna vore det lämpligt att utveckla initiativ med särskild inriktning på sammanslutningar inom området, lokal förvaltning och organisationer utan vinstdrivande syfte för att göra hela nätverket delaktigt: de ekonomiska, politiska och sociala delarna. Olika kompetenscentrum skulle kunna spela en viktig roll i dessa åtgärder (40) genom att skapa förutsättningar för en bättre samordning mellan lokala initiativ och initiativ på EU-nivå samt genom att skapa en kultur som främjar innovationer grundad på nanoteknik. I detta sammanhang borde man också inleda initiativ för att utvärdera nanoteknikens konsekvenser på hälsa och miljö, och därvid samordna EU-initiativ (uppifrån-och-ned) med andra initiativ som genomförs på lokal nivå (nedifrån-och-upp). |
| --- | --- |

7.2.1

Ett arbetssätt som grundar sig på styresformer är av grundläggande betydelse. Vid sidan av allmänna initiativ riktade till konsumenterna vore det lämpligt att utveckla initiativ med särskild inriktning på sammanslutningar inom området, lokal förvaltning och organisationer utan vinstdrivande syfte för att göra hela nätverket delaktigt: de ekonomiska, politiska och sociala delarna. Olika kompetenscentrum skulle kunna spela en viktig roll i dessa åtgärder (40) genom att skapa förutsättningar för en bättre samordning mellan lokala initiativ och initiativ på EU-nivå samt genom att skapa en kultur som främjar innovationer grundad på nanoteknik. I detta sammanhang borde man också inleda initiativ för att utvärdera nanoteknikens konsekvenser på hälsa och miljö, och därvid samordna EU-initiativ (uppifrån-och-ned) med andra initiativ som genomförs på lokal nivå (nedifrån-och-upp).

| 7.3 | Kommittén vill åter framhålla att den är medveten om den stora potential som utvecklingen av nanovetenskapen och nanotekniken innebär för genomförandet av Lissabonstrategin. Om man kan samla de olika vetenskapsgrenar som har sin grund i naturens materiella enhet betraktad i nanometrisk skala, innebär det att man säkerställer nya grundvalar för integrationen av kunskap, innovation, teknik och utveckling. |
| --- | --- |

7.3

Kommittén vill åter framhålla att den är medveten om den stora potential som utvecklingen av nanovetenskapen och nanotekniken innebär för genomförandet av Lissabonstrategin. Om man kan samla de olika vetenskapsgrenar som har sin grund i naturens materiella enhet betraktad i nanometrisk skala, innebär det att man säkerställer nya grundvalar för integrationen av kunskap, innovation, teknik och utveckling.

| 7.4 | På EU-nivå tycks samordningen fortfarande vara bristfällig trots de försök som gjorts i samband med sjätte ramprogrammet. Insatserna tycks koncentrerade på en rationalisering av resursanvändningen. Även om grundforskningen främjas starkt, liksom utvecklingen av nya industriella processer, tycks främjandet av och stödet till initiativ som syftar till konkreta framsteg inom tekniken för massproduktion fortfarande vara otillräckligt. Ännu mer outvecklat tycks stödet till insatser för att utveckla en europeisk styrning av utvecklingen vara. |
| --- | --- |

7.4

På EU-nivå tycks samordningen fortfarande vara bristfällig trots de försök som gjorts i samband med sjätte ramprogrammet. Insatserna tycks koncentrerade på en rationalisering av resursanvändningen. Även om grundforskningen främjas starkt, liksom utvecklingen av nya industriella processer, tycks främjandet av och stödet till initiativ som syftar till konkreta framsteg inom tekniken för massproduktion fortfarande vara otillräckligt. Ännu mer outvecklat tycks stödet till insatser för att utveckla en europeisk styrning av utvecklingen vara.

| 7.5 | På medlemsstaternas nivå vore en verklig samordning viktig, något som hittills inte finns, särskilt i fråga om tillämpad forskning. I många europeiska länder har företagen, framför allt de små och medelstora företagen, följande svårigheter:






  — | Brist på baskunskaper om nanovetenskap och nanoteknik. |
| --- | --- | --- |

7.5

På medlemsstaternas nivå vore en verklig samordning viktig, något som hittills inte finns, särskilt i fråga om tillämpad forskning. I många europeiska länder har företagen, framför allt de små och medelstora företagen, följande svårigheter:

—

Brist på baskunskaper om nanovetenskap och nanoteknik.

| — | Brist på kunniga personer inom området som svarar mot företagens behov. |
| --- | --- |

—

Brist på kunniga personer inom området som svarar mot företagens behov.

| — | Bristande förmåga att korrekt värdera den nya teknikens konsekvenser när det gäller tekniska processer och marknadsprocesser. |
| --- | --- |

—

Bristande förmåga att korrekt värdera den nya teknikens konsekvenser när det gäller tekniska processer och marknadsprocesser.

| — | Svårigheter att få fram och värdera ”nanostrukturerade” råvaror. |
| --- | --- |

—

Svårigheter att få fram och värdera ”nanostrukturerade” råvaror.

| — | Bristande förmåga att integrera nanoteknikprocesser i de traditionella produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

—

Bristande förmåga att integrera nanoteknikprocesser i de traditionella produktionsprocesserna.

| — | Svårigheter att värdera utvecklingen på en marknad baserad på nanoprodukter. |
| --- | --- |

—

Svårigheter att värdera utvecklingen på en marknad baserad på nanoprodukter.

| — | Otillräcklig koppling till universitet och innovationscentrum. |
| --- | --- |

—

Otillräcklig koppling till universitet och innovationscentrum.

| 7.6 | EESK anser att det är mycket viktigt att genom forskning skapa system som kan användas på folkhälsoområdet och i medborgarnas vardagsliv, med bibehållen koppling till principen om att imitera naturen. |
| --- | --- |

7.6

EESK anser att det är mycket viktigt att genom forskning skapa system som kan användas på folkhälsoområdet och i medborgarnas vardagsliv, med bibehållen koppling till principen om att imitera naturen.

| 7.7 | EESK välkomnar uppkomsten av det tematiska nätverket ”Nanoforum” (41) och önskar att dess publikationer översätts och sprids i alla medlemsstater. Det språk som används i publikationerna bör vara så enkelt som möjligt och tillgängligt för en stor publik. Universitet och forskningscentrum bör ges möjlighet att använda det tematiska nätverkets resultat. |
| --- | --- |

7.7

EESK välkomnar uppkomsten av det tematiska nätverket ”Nanoforum” (41) och önskar att dess publikationer översätts och sprids i alla medlemsstater. Det språk som används i publikationerna bör vara så enkelt som möjligt och tillgängligt för en stor publik. Universitet och forskningscentrum bör ges möjlighet att använda det tematiska nätverkets resultat.

| 7.7.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är dessutom övertygad om att den europeiska teknikplattform för nanoelektronik som föreslagits av högnivågruppen (42) kan lyckas bra, om man, i nära samarbete med kommissionen, kan undvika onödigt och kostsamt dubbelarbete inom forskningen. |
| --- | --- |

7.7.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är dessutom övertygad om att den europeiska teknikplattform för nanoelektronik som föreslagits av högnivågruppen (42) kan lyckas bra, om man, i nära samarbete med kommissionen, kan undvika onödigt och kostsamt dubbelarbete inom forskningen.

| 7.8 | EESK anser för övrigt att investeringarna 2008 i sektorn inom EU bör öka från dagens investeringar på tre miljarder euro per år till åtta miljarder, med regelbundna kontroller från kommissionens sida när det gäller följande:






  — | Ökade marknadsandelar. |
| --- | --- | --- |

7.8

EESK anser för övrigt att investeringarna 2008 i sektorn inom EU bör öka från dagens investeringar på tre miljarder euro per år till åtta miljarder, med regelbundna kontroller från kommissionens sida när det gäller följande:

—

Ökade marknadsandelar.

| — | Offentliga och privata investeringar i forskning. |
| --- | --- |

—

Offentliga och privata investeringar i forskning.

| — | Ökningen av antalet nanoteknikstudenter. |
| --- | --- |

—

Ökningen av antalet nanoteknikstudenter.

8.   Slutsatser

| 8.1 | EESK instämmer helt i slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 24 september 2004 om nanovetenskapens och nanoteknikens viktiga roll och potential. Resultaten hittills visar att det är viktigt att fördjupa kunskaperna och ta fram instrument som möjliggör ingrepp på atomnivå för att kunna bygga upp nya strukturer och förändra egenskaperna i befintliga strukturer. |
| --- | --- |

8.1

EESK instämmer helt i slutsatserna från rådet (konkurrenskraft) av den 24 september 2004 om nanovetenskapens och nanoteknikens viktiga roll och potential. Resultaten hittills visar att det är viktigt att fördjupa kunskaperna och ta fram instrument som möjliggör ingrepp på atomnivå för att kunna bygga upp nya strukturer och förändra egenskaperna i befintliga strukturer.

| 8.2 | EESK rekommenderar därför att man omedelbart fastställer en gemensam, integrerad och ansvarstagande strategi på EU-nivå för utveckling av gemensamma satsningar på FoU, vetenskaplig och teknisk demonstration och utbildning, utbyte mellan näringslivet och den akademiska världen, snabb utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar samt stärkt öppen samordning av EU:s politik, åtgärder, strukturer och nätverk. Inom ramen för denna strategi bör man, även på internationell nivå, redan från början och därefter fortlöpande säkerställa respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet i fråga om de vetenskapliga tillämpningarna samt en adekvat teknisk standardisering. |
| --- | --- |

8.2

EESK rekommenderar därför att man omedelbart fastställer en gemensam, integrerad och ansvarstagande strategi på EU-nivå för utveckling av gemensamma satsningar på FoU, vetenskaplig och teknisk demonstration och utbildning, utbyte mellan näringslivet och den akademiska världen, snabb utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar samt stärkt öppen samordning av EU:s politik, åtgärder, strukturer och nätverk. Inom ramen för denna strategi bör man, även på internationell nivå, redan från början och därefter fortlöpande säkerställa respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet i fråga om de vetenskapliga tillämpningarna samt en adekvat teknisk standardisering.

| 8.3 | EESK understryker kraftigt att en sådan strategi måste vara stadigt förankrad i samhällsutvecklingen och ge positiva bidrag inte bara till den europeiska ekonomins konkurrenskraft utan också, och framför allt, till människors hälsa, till miljön och säkerheten samt till medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

8.3

EESK understryker kraftigt att en sådan strategi måste vara stadigt förankrad i samhällsutvecklingen och ge positiva bidrag inte bara till den europeiska ekonomins konkurrenskraft utan också, och framför allt, till människors hälsa, till miljön och säkerheten samt till medborgarnas livskvalitet.

| 8.3.1 | I detta sammanhang vill kommittén understryka vikten av att säkerställa en nanoteknikutveckling som präglas av ansvarstagande och hållbarhet redan från inledningsskedet för att motsvara det civila samhällets motiverade förväntningar i fråga om miljö, hälsa, etik, näringsliv och ekonomi. |
| --- | --- |

8.3.1

I detta sammanhang vill kommittén understryka vikten av att säkerställa en nanoteknikutveckling som präglas av ansvarstagande och hållbarhet redan från inledningsskedet för att motsvara det civila samhällets motiverade förväntningar i fråga om miljö, hälsa, etik, näringsliv och ekonomi.

| 8.3.2 | EESK rekommenderar en kraftig ökning av resurserna till grundforskning eftersom en teknologisk och industriell tätposition alltid baserar sig på sådan forskning. |
| --- | --- |

8.3.2

EESK rekommenderar en kraftig ökning av resurserna till grundforskning eftersom en teknologisk och industriell tätposition alltid baserar sig på sådan forskning.

| 8.3.3 | Det mål på 3 % (43) som fastställdes i Barcelona bör genomföras, och en rimlig del av dessa medel bör användas för nanovetenskap, utveckling av tillämpningar inom området samt en sammanlänkning mellan nano-, bio- och informationsteknik och kunskapsteknik. |
| --- | --- |

8.3.3

Det mål på 3 % (43) som fastställdes i Barcelona bör genomföras, och en rimlig del av dessa medel bör användas för nanovetenskap, utveckling av tillämpningar inom området samt en sammanlänkning mellan nano-, bio- och informationsteknik och kunskapsteknik.

| 8.3.4 | Inriktningen i den budgetplan för gemenskapen 2007–2013 som nyligen föreslogs av kommissionen bör utvärderas och anpassas med tanke på utmaningarna som den nya nanotekniska revolutionen medför. |
| --- | --- |

8.3.4

Inriktningen i den budgetplan för gemenskapen 2007–2013 som nyligen föreslogs av kommissionen bör utvärderas och anpassas med tanke på utmaningarna som den nya nanotekniska revolutionen medför.

| 8.3.5 | Den önskvärda ökningen av resurserna bör återspeglas i tilldelningen av adekvata anslag genom det kommande sjunde ramprogrammet. Anslagen bör motsvara dem som planeras i andra länder, till exempel USA. |
| --- | --- |

8.3.5

Den önskvärda ökningen av resurserna bör återspeglas i tilldelningen av adekvata anslag genom det kommande sjunde ramprogrammet. Anslagen bör motsvara dem som planeras i andra länder, till exempel USA.

| 8.4. | EESK anser att Europa bör föra fram en handlingsplan med hög profil, med en fastställd färdplan och tidsplan med ett integrerat arbetssätt som samlar det nödvändiga samförståndet mellan samtliga aktörer i det civila samhället runt en gemensam vision. Denna vision bör komma till uttryck i klara och tydliga målsättningar som motsvarar kraven på ekonomiska och sociala framsteg, livskvalitet samt säkerhet och människors hälsa. |
| --- | --- |

8.4.

EESK anser att Europa bör föra fram en handlingsplan med hög profil, med en fastställd färdplan och tidsplan med ett integrerat arbetssätt som samlar det nödvändiga samförståndet mellan samtliga aktörer i det civila samhället runt en gemensam vision. Denna vision bör komma till uttryck i klara och tydliga målsättningar som motsvarar kraven på ekonomiska och sociala framsteg, livskvalitet samt säkerhet och människors hälsa.

| 8.5 | Enligt kommitténs åsikt bör det skapas teknikplattformar med hög kritisk massa och stort europeiskt mervärde som förenar de offentliga och privata aktörer – vetenskapsmän, näringsliv, investerare och förvaltningar – som är verksamma inom de olika tillämpningsområdena. |
| --- | --- |

8.5

Enligt kommitténs åsikt bör det skapas teknikplattformar med hög kritisk massa och stort europeiskt mervärde som förenar de offentliga och privata aktörer – vetenskapsmän, näringsliv, investerare och förvaltningar – som är verksamma inom de olika tillämpningsområdena.

| 8.6 | Kommittén vill understryka vikten av att inrätta europeiska infrastrukturer på hög nivå och att stärka olika kompetenscentrum. Dessa centrums läge och inriktning bör beslutas i nära samarbete mellan EU-organ och lokala förvaltningar, så att man kan ta fram homogena industriområden för marknadsmässig och territoriell specialisering där det eventuellt redan finns en fast rotad FoU-struktur med en viss kritisk massa. |
| --- | --- |

8.6

Kommittén vill understryka vikten av att inrätta europeiska infrastrukturer på hög nivå och att stärka olika kompetenscentrum. Dessa centrums läge och inriktning bör beslutas i nära samarbete mellan EU-organ och lokala förvaltningar, så att man kan ta fram homogena industriområden för marknadsmässig och territoriell specialisering där det eventuellt redan finns en fast rotad FoU-struktur med en viss kritisk massa.

| 8.6.1 | Man bör säkerställa att dessa centrum har förmåga att genomföra och överföra högkvalitativ forskning inriktad på tillämpning och innovation genom användning av nanoteknik, speciellt inom områden som nanoelektronik, nanobioteknik och nanomedicin. |
| --- | --- |

8.6.1

Man bör säkerställa att dessa centrum har förmåga att genomföra och överföra högkvalitativ forskning inriktad på tillämpning och innovation genom användning av nanoteknik, speciellt inom områden som nanoelektronik, nanobioteknik och nanomedicin.

| 8.7 | Särskilt inom ett så känsligt område som detta är det nödvändigt att klara regler gäller och att forskarnas immateriella rättigheter skyddas. Kommittén är övertygad om att det är av grundläggande betydelse att på ett tydligt och tillfredsställande sätt lösa patentproblemen om man vill säkra framgången inom den tillämpade nanoteknikforskningen. Man bör snarast möjligt inrätta en europeisk informationscentral för frågor om immateriell äganderätt för att kunna uppfylla forskarnas, företagens och forskningscentrumens krav. |
| --- | --- |

8.7

Särskilt inom ett så känsligt område som detta är det nödvändigt att klara regler gäller och att forskarnas immateriella rättigheter skyddas. Kommittén är övertygad om att det är av grundläggande betydelse att på ett tydligt och tillfredsställande sätt lösa patentproblemen om man vill säkra framgången inom den tillämpade nanoteknikforskningen. Man bör snarast möjligt inrätta en europeisk informationscentral för frågor om immateriell äganderätt för att kunna uppfylla forskarnas, företagens och forskningscentrumens krav.

| 8.8 | Kommissionen bör i samförstånd med medlemsstaterna öka satsningarna och främja ingående studier vid universitet och forskningscentrum för att göra det möjligt att erhålla ett patent på ett enkelt och billigt sätt, vilket är särskilt viktigt i en sektor som är så innovativ. |
| --- | --- |

8.8

Kommissionen bör i samförstånd med medlemsstaterna öka satsningarna och främja ingående studier vid universitet och forskningscentrum för att göra det möjligt att erhålla ett patent på ett enkelt och billigt sätt, vilket är särskilt viktigt i en sektor som är så innovativ.

| 8.8.1 | När det gäller internationellt samarbete bör man stärka samarbetet med länder utanför EU i frågor som rör säkerhet och standardisering av åtgärder och processer. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot Kina som är på väg mot betydande anslag inom nanoteknikområdet. För övrigt förs även i USA och Japan en mycket offensiv politik på detta område (exempelvis avtalet mellan Kina och delstaten Kalifornien om utveckling av olika spetsforskningcentrum för biomedicinsk nanoteknik). |
| --- | --- |

8.8.1

När det gäller internationellt samarbete bör man stärka samarbetet med länder utanför EU i frågor som rör säkerhet och standardisering av åtgärder och processer. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot Kina som är på väg mot betydande anslag inom nanoteknikområdet. För övrigt förs även i USA och Japan en mycket offensiv politik på detta område (exempelvis avtalet mellan Kina och delstaten Kalifornien om utveckling av olika spetsforskningcentrum för biomedicinsk nanoteknik).

| 8.8.2 | EESK anser att ytterligare satsningar bör göras, bland annat inom ramen för det tillväxtinitiativ som lanserades i december 2003, för att öka antalet nanoteknikföretag i unionen. I detta syfte bör man fortlöpande främja och förbättra förbindelserna mellan universiteten, de nanotekniska innovationscentrumen och företagen. |
| --- | --- |

8.8.2

EESK anser att ytterligare satsningar bör göras, bland annat inom ramen för det tillväxtinitiativ som lanserades i december 2003, för att öka antalet nanoteknikföretag i unionen. I detta syfte bör man fortlöpande främja och förbättra förbindelserna mellan universiteten, de nanotekniska innovationscentrumen och företagen.

| 8.8.3 | Det krävs åtgärder som är inriktade på att utveckla industriella processer på nanoteknisk grundval (från nanoteknik till nanotillverkning), för både stora och små företag. I USA har man tagit fram en plan för hur man skall använda federala program som ”Small Business Innovation Research Program” och ”Small Business Technology Transfer Research Program” för att understödja en utbredd nanoteknikutveckling inom hela näringslivet, även bland små och medelstora företag. EU bör följa det amerikanska exemplet. |
| --- | --- |

8.8.3

Det krävs åtgärder som är inriktade på att utveckla industriella processer på nanoteknisk grundval (från nanoteknik till nanotillverkning), för både stora och små företag. I USA har man tagit fram en plan för hur man skall använda federala program som ”Small Business Innovation Research Program” och ”Small Business Technology Transfer Research Program” för att understödja en utbredd nanoteknikutveckling inom hela näringslivet, även bland små och medelstora företag. EU bör följa det amerikanska exemplet.

| 8.8.4 | Näringslivsorganisationer kan spela en stor roll på nationell och lokal nivå. Några ”intensivåtgärder” för att öka medvetenheten skulle kunna främjas gemensamt av GD Forskning och GD Näringsliv med deltagande av alla ekonomiska och sociala aktörer, mot bakgrund av de positiva erfarenheter som gjorts i Trieste (44). |
| --- | --- |

8.8.4

Näringslivsorganisationer kan spela en stor roll på nationell och lokal nivå. Några ”intensivåtgärder” för att öka medvetenheten skulle kunna främjas gemensamt av GD Forskning och GD Näringsliv med deltagande av alla ekonomiska och sociala aktörer, mot bakgrund av de positiva erfarenheter som gjorts i Trieste (44).

| 8.8.5 | En viktig mekanism på EU-nivå skulle man enligt EESK få om man inrättade ett europeiskt informationscentrum (45) med följande uppgifter:






  — | Föra ut nanoteknik på marknaden och sprida teknik och nya koncept till produkter på marknaden och till militära produkter. |
| --- | --- | --- |

8.8.5

En viktig mekanism på EU-nivå skulle man enligt EESK få om man inrättade ett europeiskt informationscentrum (45) med följande uppgifter:

—

Föra ut nanoteknik på marknaden och sprida teknik och nya koncept till produkter på marknaden och till militära produkter.

| — | Föra ut goda metoder från universiteten och både offentliga och privata laboratorier i syfte att använda dem kommersiellt. |
| --- | --- |

—

Föra ut goda metoder från universiteten och både offentliga och privata laboratorier i syfte att använda dem kommersiellt.

| 8.9 | Vid sidan av de europeiska plattformarna och i samarbete med dem bör det skapas globala plattformar för de länder som är medlemmar i FN. Här skulle man kunna diskutera frågor som






  — | patent, |
| --- | --- | --- |

8.9

Vid sidan av de europeiska plattformarna och i samarbete med dem bör det skapas globala plattformar för de länder som är medlemmar i FN. Här skulle man kunna diskutera frågor som

—

patent,

| — | etiska regler, |
| --- | --- |

—

etiska regler,

| — | samhälleligt samförstånd, |
| --- | --- |

—

samhälleligt samförstånd,

| — | miljöaspekter, |
| --- | --- |

—

miljöaspekter,

| — | hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

hållbar utveckling,

| — | konsumentskydd. |
| --- | --- |

—

konsumentskydd.

| 8.10 | Europeisk investeringsbanken (EIB) bör, också genom konkreta åtgärder via Europeiska investeringsfonden, skapa kreditmöjligheter i samarbete med kreditinstitut, regionala finansieringsorgan med inriktning på företagskrediter, riskkapitalföretag samt garantifonder, för att göra det lättare att starta och utveckla företag med inriktning på nanoteknikproduktion. |
| --- | --- |

8.10

Europeisk investeringsbanken (EIB) bör, också genom konkreta åtgärder via Europeiska investeringsfonden, skapa kreditmöjligheter i samarbete med kreditinstitut, regionala finansieringsorgan med inriktning på företagskrediter, riskkapitalföretag samt garantifonder, för att göra det lättare att starta och utveckla företag med inriktning på nanoteknikproduktion.

| 8.10.1 | Sådana erfarenheter som tidigare har visat sig ge goda resultat, till exempel projektet ”Tillväxt och miljö” på miljöområdet, kan användas som modell för att främja tillväxten inom den nanoteknikbaserade produktionen (46). |
| --- | --- |

8.10.1

Sådana erfarenheter som tidigare har visat sig ge goda resultat, till exempel projektet ”Tillväxt och miljö” på miljöområdet, kan användas som modell för att främja tillväxten inom den nanoteknikbaserade produktionen (46).

| 8.11 | Forskningen och dess återverkningar på produkterna bör inriktas framför allt med hänsyn till medborgarnas krav och den hållbara utvecklingen. I detta sammanhang borde man också inleda initiativ för att utvärdera nanoteknikens konsekvenser på hälsa och miljö, och därvid samordna EU-initiativ (uppifrån-och-ned) med andra initiativ som genomförs på lokal nivå (nedifrån-och-upp). |
| --- | --- |

8.11

Forskningen och dess återverkningar på produkterna bör inriktas framför allt med hänsyn till medborgarnas krav och den hållbara utvecklingen. I detta sammanhang borde man också inleda initiativ för att utvärdera nanoteknikens konsekvenser på hälsa och miljö, och därvid samordna EU-initiativ (uppifrån-och-ned) med andra initiativ som genomförs på lokal nivå (nedifrån-och-upp).

| 8.12 | Dialogen med allmänheten måste ske fortlöpande och på vetenskaplig grund. De nya teknikformer som växer fram genom användningen av atomer måste vara öppna, och medborgarna skall kunna känna sig säkra på att de inte är farliga för hälsa eller miljö. Av historien kan vi lära att fruktan och oro inför nya produkter ofta beror på okunnighet om de verkliga förhållandena. |
| --- | --- |

8.12

Dialogen med allmänheten måste ske fortlöpande och på vetenskaplig grund. De nya teknikformer som växer fram genom användningen av atomer måste vara öppna, och medborgarna skall kunna känna sig säkra på att de inte är farliga för hälsa eller miljö. Av historien kan vi lära att fruktan och oro inför nya produkter ofta beror på okunnighet om de verkliga förhållandena.

| 8.12.1 | Också av detta skäl hoppas EESK på ett fortlöpande och tätt samspel mellan forskningsresultat och allmänt erkända etiska principer. För detta ändamål är det nödvändigt med en internationell dialog. |
| --- | --- |

8.12.1

Också av detta skäl hoppas EESK på ett fortlöpande och tätt samspel mellan forskningsresultat och allmänt erkända etiska principer. För detta ändamål är det nödvändigt med en internationell dialog.

| 8.13 | Särskild uppmärksamhet bör riktas mot EU:s nya medlemsländer i samband med skapandet och utvecklingen av teknikplattformarna (47) så att dessa länder garanteras en solid närvaro och en nära koppling till europeiska spetsforskningscentrum. |
| --- | --- |

8.13

Särskild uppmärksamhet bör riktas mot EU:s nya medlemsländer i samband med skapandet och utvecklingen av teknikplattformarna (47) så att dessa länder garanteras en solid närvaro och en nära koppling till europeiska spetsforskningscentrum.

| 8.14 | EESK anser att forskningssamordningen inom det breda nanovetenskapliga området (där grundforskning bör vara en angelägenhet för det planerade Europeiska forskningsrådet (ERC)) bör vara en uppgift för kommissionen, som i samförstånd med parlamentet och rådet kan säkerställa ett så stort mervärde som möjligt för de europeiska medborgarna, däribland en vittgående, spridd och objektiv användning av forskningsresultaten. Grundforskningen bör dock vara en uppgift för det självständiga europeiska forskningsråd som skall inrättas. |
| --- | --- |

8.14

EESK anser att forskningssamordningen inom det breda nanovetenskapliga området (där grundforskning bör vara en angelägenhet för det planerade Europeiska forskningsrådet (ERC)) bör vara en uppgift för kommissionen, som i samförstånd med parlamentet och rådet kan säkerställa ett så stort mervärde som möjligt för de europeiska medborgarna, däribland en vittgående, spridd och objektiv användning av forskningsresultaten. Grundforskningen bör dock vara en uppgift för det självständiga europeiska forskningsråd som skall inrättas.

| 8.15 | EESK uppmanar kommissionen att vartannat år offentliggöra en rapport om den nanotekniska utvecklingen för att redovisa hur långt genomförandet av handlingsplanen har kommit och för att föreslå eventuella anpassningar och justeringar. |
| --- | --- |

8.15

EESK uppmanar kommissionen att vartannat år offentliggöra en rapport om den nanotekniska utvecklingen för att redovisa hur långt genomförandet av handlingsplanen har kommit och för att föreslå eventuella anpassningar och justeringar.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Intervju med kommissionsledamot Philippe Busquin (sammanfattning i IP/04/820, 29.6.2004).

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se punkt 6.15 i slutsatserna.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Centrum för mikro- och nanoelektronik vid Milanos tekniska högskola, prof. Alessandro Spinelli.

5

(6)  Se föregående fotnot.

6

(7)  Investeringarna i nanoelektronik uppgår i dag till 6 miljarder euro, som fördelas på följande sätt: 1/3 inom nano och mikro, 1/3 inom diagnosticering, 1/3 inom material (källa: Europeiska kommissionen, GD Forskning).

7

(8)  Källa: Europeiska kommissionen, GD Forskning, 2003.

8

(9)  Se punkt 3.3.1.

9

(10)  Regge, Tullio: ”Il vuoto dei fisici”, L'Astronomia, nr. 18 september-oktober 1982.

10

(11)  Källa: Europeiska kommissionen, GD Forskning, 2003.

11

(12)  Olika försök pågår och har kommit långt: det har redan skapats en ”dialog” mellan en neuron hos en snigel och ett elektroniskt chip.

12

(13)  Från grekiskans mimesis, imitera naturen.

13

mimesis

(14)  T.ex. spermiernas självständiga rörelseförmåga.

14

(15)  Indikatorn är kvantitativ, inte kvalitativ. En mer djupgående värdering vore lämplig, till exempel i den form som det brittiska Royal Society använder.

15

(16)  Källa: Europeiska kommissionen, GD Forskning.

16

(17)  Källa: Universitetet i Milano, institutionen för fysik, Centro interdisciplinare materiali e interfacce nanostrutturate.

17

Centro interdisciplinare materiali e interfacce nanostrutturate

(18)  Se Technology Roadmap for Nanoelectronics, European Commission IST Programme Future and emerging technologies, andra utgåvan 2000.

18

Technology Roadmap for Nanoelectronics, European Commission IST Programme Future and emerging technologies

(19)  Nanostrukturerade tillsatser till polymerer, färger och smörjmedel.

19

(20)  Nanostrukturerade aktiva beståndsdelar, diagnossystem.

20

(21)  Ytbehandling av mekaniska delar för ökad hållbarhet och prestanda.

21

(22)  Däck, strukturmaterial, kontroll- och övervakningssystem.

22

(23)  Teknisk och intelligent textil.

23

(24)  De fleråriga ekonomiska anslag som fastställs i lagen av den 3.12.2003 fördelas på följande sätt:

24

| a) | National Science Foundation







  (1) | USD 385 000 000 för 2005; |
| --- | --- | --- |

a)

National Science Foundation

National Science Foundation

(1)

USD 385 000 000 för 2005;

| (2) | USD 424 000 000 för 2006; |
| --- | --- |

(2)

USD 424 000 000 för 2006;

| (3) | USD 449 000 000 för 2007; |
| --- | --- |

(3)

USD 449 000 000 för 2007;

| (4) | USD 476 000 000 för 2008. |
| --- | --- |

(4)

USD 476 000 000 för 2008.

| b) | Department of Energy







  (1) | USD 317 000 000 för budgetåret 2005; |
| --- | --- | --- |

b)

Department of Energy

Department of Energy

(1)

USD 317 000 000 för budgetåret 2005;

| (2) | USD 347 000 000 för budgetåret 2006; |
| --- | --- |

(2)

USD 347 000 000 för budgetåret 2006;

| (3) | USD 380 000 000 för budgetåret 2007; |
| --- | --- |

(3)

USD 380 000 000 för budgetåret 2007;

| (4) | USD 415 000 000 för budgetåret 2008. |
| --- | --- |

(4)

USD 415 000 000 för budgetåret 2008.

| c) | National Aeronautics and Space Administration







  (1) | USD 34 100 000 för 2005; |
| --- | --- | --- |

c)

National Aeronautics and Space Administration

National Aeronautics and Space Administration

(1)

USD 34 100 000 för 2005;

| (2) | USD 37 500 000 för 2006; |
| --- | --- |

(2)

USD 37 500 000 för 2006;

| (3) | USD 40 000 000 för 2007; |
| --- | --- |

(3)

USD 40 000 000 för 2007;

| (4) | USD 42 300 000 för 2008. |
| --- | --- |

(4)

USD 42 300 000 för 2008.

| d) | National Institute of Standards and Technology







  (1) | USD 68 200 000 för 2005; |
| --- | --- | --- |

d)

National Institute of Standards and Technology

National Institute of Standards and Technology

(1)

USD 68 200 000 för 2005;

| (2) | USD 75 000 000 för 2006; |
| --- | --- |

(2)

USD 75 000 000 för 2006;

| (3) | USD 80 000 000 för 2007; |
| --- | --- |

(3)

USD 80 000 000 för 2007;

| (4) | USD 84 000 000 för 2008. |
| --- | --- |

(4)

USD 84 000 000 för 2008.

| e) | Environmental Protection Agency







  (1) | USD 5 500 000 för budgetåret 2005; |
| --- | --- | --- |

e)

Environmental Protection Agency

Environmental Protection Agency

(1)

USD 5 500 000 för budgetåret 2005;

| (2) | USD 6 050 000 för budgetåret 2006; |
| --- | --- |

(2)

USD 6 050 000 för budgetåret 2006;

| (3) | USD 6 413 000 för budgetåret 2007; |
| --- | --- |

(3)

USD 6 413 000 för budgetåret 2007;

| (4) | USD 6 800 000 för budgetåret 2008. |
| --- | --- |

(4)

USD 6 800 000 för budgetåret 2008.

(25)  Optoelektronik: teknik som bygger på en kombination av optik och elektronik. Sysslar med system som omvandlar eletriska signaler till optiska signaler och tvärtom (CD-läsare, lasersystem osv.).

25

(26)  ERUF, Europeiska regionala utvecklingsfonden, en av strukturfonderna som inom handlingslinje IV (lokala utvecklingssystem) kan användas för att finansiera infrastruktur och maskinell utrustning för forskningsändamål.

26

ESF, Europeiska socialfonden, en annan av strukturfonderna som inom handlingslinje III (mänskliga resurser) kan användas för att finansiera utbildning av forskare och fortbildning av företagare.

(27)  På olika cd-rom och i utgåvor som på sistone publicerats av GD Forskning finns en omfattande översikt över de europeiska forskningscentrumen och deras inriktning. Ytterligare information finns på:

27

http://cordis.lu/nanotechnology

(28)  Se Luxemburgprocessen (1997), Cardifprocessen (1998), Kölnprocessen (1999) och Lissabonprocessen (2000) vad gäller att använda sig av utvecklingen för att öka och förbättra sysselsättningen.

28

(29)  Europeiska kommissionen, GD Forskning.

29

(30)  Nanostrukturerade ytor som får andra egenskaper än vanliga ytor.

30

(31)  Ytterst användbara instrument som gör det möjligt att lagra en mångfald data, fotografier och musik.

31

(32)  Den speciella struktureringen av ytan som är berikad med en särskild typ av atomer hindrar smuts och damm från att komma i direkt kontakt med textilen, keramiken eller glaset.

32

(33)  Av latinets ”domus”, dvs. den vetenskap som studerar bostadens utveckling i alla dess aspekter.

33

(34)  Vid universitetet i Grenoble har flera experiment gjorts med mikromotorer som bygger på kinesin.

34

(35)  Se EESK:s yttrande 967/2004 (EUT C 302, 7.12.2004) och studier utförda vid universiteten i Gent och Bergamo (textilsektorn).

35

(36)  Källa: Oakridge National Laboratory, USA.

36

(37)  Se föregående fotnot.

37

(38)  A. Matthews, R. Artley och P. Holiday, 2005 Revisited: The UK Surface Engineering Industry to 2010, NASURF, Dera, 1998.

38

(39)  OBS! Det finns inte någon separat nanoteknisk industriell utveckling, utan bara en utveckling som drar nytta av nanotekniken.

39

(40)  Jämför till exempel erfarenheterna från teknikcentrumet Servitec i Dalmine, Bergamo.

40

(41)  Nätverket Nanoforum består av: Institute of Nanotechnology (UK), som fungerar som samordnare; UDI Technologiezentrum (DE); CEA-LETI (FR); CMP Científica (ES); Nordic Nanotech (DK); Malsch TechnoValuation (NL).

41

http://www.nanoforum.org

(42)  Se not ovan: rapporten ”Vision 2020”, offentliggjord den 29 juni 2004.

42

(43)  Den offentliga sektorn (medlemsstaterna och gemenskapen) och framför allt näringslivet skall använda 3 % av EU:s BNP för forskning och utveckling

43

(44)  Nanoforum i Trieste, 2003, med deltagande av fler än tusen personer.

44

(45)  Jfr den amerikanska lagen om nanoteknik från december 2003.

45

(46)  Projektet ”Tillväxt och miljö”, som förvaltades av EIF i samarbete med olika europeiska finansinstitut, har bidragit med medfinansiering och krediter till förbättring av miljöaspekterna i mikroföretag samt små och medelstora företag.

46

(47)  Se punkt 6.3.

47

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/34

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeiska trafikregler och regler för bilregister”

(2005/C 157/04)

Den 29 januari 2004 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Europeiska trafikregler och regler för bilregister”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 oktober 2004. Föredragande: Jorge Pegado Liz.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 147 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1.   Inledning: Målsättning och motivering för yttrandet

| 1.1 | EESK godkände vid sitt sammanträde den 29 januari 2004 TEN-sektionens begäran om att utarbeta ett initiativyttrande om europeiska trafikregler och regler för bilregister. |
| --- | --- |

1.1

EESK godkände vid sitt sammanträde den 29 januari 2004 TEN-sektionens begäran om att utarbeta ett initiativyttrande om europeiska trafikregler och regler för bilregister.

| 1.2 | En av de grundläggande rättigheterna i fördraget är fri rörlighet för personer (1) och dessutom är en av EU:s målsättningar att avskaffa gränserna mellan medlemsstaterna (2), vilket har befästs genom införandet av Schengen-regelverket (3). Med tanke på att transporter är ett område som omfattas av en särskild gemenskapspolitik (4) är en tillnärmning av vägtrafiklagstiftningen av största betydelse, särskilt om man tänker på vad detta kan innebära för genomförandet av inre marknaden (5). |
| --- | --- |

1.2

En av de grundläggande rättigheterna i fördraget är fri rörlighet för personer (1) och dessutom är en av EU:s målsättningar att avskaffa gränserna mellan medlemsstaterna (2), vilket har befästs genom införandet av Schengen-regelverket (3). Med tanke på att transporter är ett område som omfattas av en särskild gemenskapspolitik (4) är en tillnärmning av vägtrafiklagstiftningen av största betydelse, särskilt om man tänker på vad detta kan innebära för genomförandet av inre marknaden (5).

| 1.3 | Därtill kommer den betydelse som gods- och persontransporter på väg har i EU-15 och den kraftiga ökningen under de senaste åren.
  Senast tillgängliga statistiska data visar till exempel att






  — | vägtransportsektorn sysselsätter 3,9 miljoner personer (uppgifter från 2001), |
| --- | --- | --- |

1.3

Därtill kommer den betydelse som gods- och persontransporter på väg har i EU-15 och den kraftiga ökningen under de senaste åren.

Senast tillgängliga statistiska data visar till exempel att

—

vägtransportsektorn sysselsätter 3,9 miljoner personer (uppgifter från 2001),

| — | godstransporterna på väg utgör 45 % av transporterna totalt och har ökat med 120 % sedan 1970, |
| --- | --- |

—

godstransporterna på väg utgör 45 % av transporterna totalt och har ökat med 120 % sedan 1970,

| — | persontransporterna på väg utgör 86,8 % av persontransporterna totalt och har ökat med 128 % sedan 1970, |
| --- | --- |

—

persontransporterna på väg utgör 86,8 % av persontransporterna totalt och har ökat med 128 % sedan 1970,

| — | omsättningen (uppgifter från 2000) för persontransporter på väg (55 455 miljoner euro) och godstransporter på väg (220 787 miljoner euro) utgör ca 49 % av den totala omsättningen för transporter (566 193 miljoner euro) (uppgifter från Grekland saknas) (6). |
| --- | --- |

—

omsättningen (uppgifter från 2000) för persontransporter på väg (55 455 miljoner euro) och godstransporter på väg (220 787 miljoner euro) utgör ca 49 % av den totala omsättningen för transporter (566 193 miljoner euro) (uppgifter från Grekland saknas) (6).

| 1.4 | Person- och varutransporter på väg omfattas av en mängd olika nationella bestämmelser som skiljer sig åt, vilket även är fallet när det gäller principer och grundläggande regler för biltrafiken. |
| --- | --- |

1.4

Person- och varutransporter på väg omfattas av en mängd olika nationella bestämmelser som skiljer sig åt, vilket även är fallet när det gäller principer och grundläggande regler för biltrafiken.

| 1.4.1 | På detta område gäller också en rad internationella konventioner, som har olika tillämpningsområden och i vissa fall innehåller motstridiga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.4.1

På detta område gäller också en rad internationella konventioner, som har olika tillämpningsområden och i vissa fall innehåller motstridiga bestämmelser.

| 1.4.2 | En vanlig resa i bil genom Europa innebär att bilföraren omfattas av en mängd olika rättssystem, där de regler som tillämpas skiljer sig åt och även kan vara motstridiga. |
| --- | --- |

1.4.2

En vanlig resa i bil genom Europa innebär att bilföraren omfattas av en mängd olika rättssystem, där de regler som tillämpas skiljer sig åt och även kan vara motstridiga.

| 1.4.3 | Frågan ställs dessutom på sin spets i och med den senaste utvidgningen, då EU fick medlemsstater som också tillämpar egna regler för fordonstrafiken. |
| --- | --- |

1.4.3

Frågan ställs dessutom på sin spets i och med den senaste utvidgningen, då EU fick medlemsstater som också tillämpar egna regler för fordonstrafiken.

| 1.5 | Syftet med initiativyttrandet är att få kommissionen att utarbeta ett förslag till lagstiftning om harmonisering på EU-nivå av reglerna för fordonstrafiken, dock med vissa undantag. Genom en komparativrättslig analys vill vi visa hur medlemsstaternas trafikregler och system för bilregister skiljer sig åt och ta fram möjliga lösningar för en harmonisering på europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.5

Syftet med initiativyttrandet är att få kommissionen att utarbeta ett förslag till lagstiftning om harmonisering på EU-nivå av reglerna för fordonstrafiken, dock med vissa undantag. Genom en komparativrättslig analys vill vi visa hur medlemsstaternas trafikregler och system för bilregister skiljer sig åt och ta fram möjliga lösningar för en harmonisering på europeisk nivå.

| 1.6 | För att utarbeta yttrandet ansåg kommittén det vara nödvändigt att höra dem som främst berörs (företrädare för trafikanter, för fordonstillverkare och för tillsynsmyndigheter). Därför anordnades en offentlig hearing parallellt med studiegruppens 2:a möte den 17 maj 2004, med medverkan av personer som har anknytning till sektorn. |
| --- | --- |

1.6

För att utarbeta yttrandet ansåg kommittén det vara nödvändigt att höra dem som främst berörs (företrädare för trafikanter, för fordonstillverkare och för tillsynsmyndigheter). Därför anordnades en offentlig hearing parallellt med studiegruppens 2:a möte den 17 maj 2004, med medverkan av personer som har anknytning till sektorn.

| 1.6.1 | Ett frågeformulär hade utarbetats och lämnats till gruppmedlemmarna för kommentarer för att dels underlätta diskussionerna dels samla in information. |
| --- | --- |

1.6.1

Ett frågeformulär hade utarbetats och lämnats till gruppmedlemmarna för kommentarer för att dels underlätta diskussionerna dels samla in information.

2.   Bakgrund till initiativyttrandet

| 2.1 | Idén att utarbeta allmänt gällande trafikregler är inte ny. Även på Europanivå har sådana initiativ tagits tidigare; tanken på en kodifiering av befintliga regler uttrycktes redan under den 8:e kongressen om transporter och trafik (7). |
| --- | --- |

2.1

Idén att utarbeta allmänt gällande trafikregler är inte ny. Även på Europanivå har sådana initiativ tagits tidigare; tanken på en kodifiering av befintliga regler uttrycktes redan under den 8:e kongressen om transporter och trafik (7).

| 2.2 | Även under den 38:e konferensen för tyska myndigheter med ansvar för trafikfrågor i januari 2001 tog arbetsgrupp IV upp frågan om en harmonisering av de europeiska ländernas trafikregler och menade att detta var en viktig målsättning (8). |
| --- | --- |

2.2

Även under den 38:e konferensen för tyska myndigheter med ansvar för trafikfrågor i januari 2001 tog arbetsgrupp IV upp frågan om en harmonisering av de europeiska ländernas trafikregler och menade att detta var en viktig målsättning (8).

| 2.3 | Kommissionen har tagit ett antal initiativ som utgår ifrån samma tankegångar och målsättning, men har hittills ändå inte helt accepterat själva idén om en europeisk trafiklagstiftning (9). |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen har tagit ett antal initiativ som utgår ifrån samma tankegångar och målsättning, men har hittills ändå inte helt accepterat själva idén om en europeisk trafiklagstiftning (9).

| 2.4 | Ett särskilt omnämnande förtjänar slutsatserna från en studie som nyligen genomförts åt GD Energi och transporter, där man framför skäl till varför det är nödvändigt att genomföra en harmonisering av trafikreglerna och ta fram effektiva kontrollmekanismer för efterlevnaden genom framtida lagstiftningsinitiativ (10). |
| --- | --- |

2.4

Ett särskilt omnämnande förtjänar slutsatserna från en studie som nyligen genomförts åt GD Energi och transporter, där man framför skäl till varför det är nödvändigt att genomföra en harmonisering av trafikreglerna och ta fram effektiva kontrollmekanismer för efterlevnaden genom framtida lagstiftningsinitiativ (10).

| 2.5 | Även EESK har i flera av sina yttranden påtalat att det är nödvändigt att se till att ”den fria rörligheten för fordon inom unionen gynnas” och att ge ”ökat ansvar åt de nationella myndigheterna när det gäller att avskaffa vissa interna bestämmelser som gör det svårt för medborgarna att använda fordon som är registrerade i en annan medlemsstat.” (11) |
| --- | --- |

2.5

Även EESK har i flera av sina yttranden påtalat att det är nödvändigt att se till att ”den fria rörligheten för fordon inom unionen gynnas” och att ge ”ökat ansvar åt de nationella myndigheterna när det gäller att avskaffa vissa interna bestämmelser som gör det svårt för medborgarna att använda fordon som är registrerade i en annan medlemsstat.” (11)

3.   Kort sammanfattning av lagstiftningen i konventioner och dess räckvidd

| 3.1 | Den internationella trafiklagstiftningen ingår i ett antal konventioner; de viktigaste är Pariskonventionen från 1926, Genèvekonventionen från 1949 och Wienkonventionen från 1968. |
| --- | --- |

3.1

Den internationella trafiklagstiftningen ingår i ett antal konventioner; de viktigaste är Pariskonventionen från 1926, Genèvekonventionen från 1949 och Wienkonventionen från 1968.

| 3.2 | Den internationella konventionen om motorfordonstrafik undertecknades den 24 april 1926 av 40 stater i syfte att underlätta internationell turism. Konventionen gäller för närvarande i 50 länder. |
| --- | --- |

3.2

Den internationella konventionen om motorfordonstrafik undertecknades den 24 april 1926 av 40 stater i syfte att underlätta internationell turism. Konventionen gäller för närvarande i 50 länder.

| 3.2.1 | Dess huvudmålsättningar är






  a) | att fastställa tekniska minimikriterier för motorfordon, registrering, belysning och fordonstyp i varje stat, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Dess huvudmålsättningar är

a)

att fastställa tekniska minimikriterier för motorfordon, registrering, belysning och fordonstyp i varje stat,

| b) | att reglera utfärdande och giltighet för internationella motorfordonshandlingar, så att bilförare fritt kan köra in och färdas i de områden som omfattas av konventionen, |
| --- | --- |

b)

att reglera utfärdande och giltighet för internationella motorfordonshandlingar, så att bilförare fritt kan köra in och färdas i de områden som omfattas av konventionen,

| c) | att erkänna vissa typer av inhemska körkort och fastställa de regler som skall gälla för myndigheter som ansvarar för internationellt utfärdande av körkort (internationellt körkort), vilka gäller i de avtalsslutande stater som inte erkänner andra länders körkort men inte ersätter dessa, |
| --- | --- |

c)

att erkänna vissa typer av inhemska körkort och fastställa de regler som skall gälla för myndigheter som ansvarar för internationellt utfärdande av körkort (internationellt körkort), vilka gäller i de avtalsslutande stater som inte erkänner andra länders körkort men inte ersätter dessa,

| d) | att utarbeta varningsskyltar (sex stycken) som skall användas i de avtalsslutande staternas vägnät, |
| --- | --- |

d)

att utarbeta varningsskyltar (sex stycken) som skall användas i de avtalsslutande staternas vägnät,

| e) | att inrätta ett system för utbyte av information om bilförare med internationella handlingar och tillstånd som är inblandade i allvarliga olyckshändelser eller som har brutit mot inhemska trafikregler. |
| --- | --- |

e)

att inrätta ett system för utbyte av information om bilförare med internationella handlingar och tillstånd som är inblandade i allvarliga olyckshändelser eller som har brutit mot inhemska trafikregler.

| 3.2.2 | Denna konvention har bidragit till förenklade tullprocedurer men inte förenklat för bilförare som fortfarande måste känna till och följa olika inhemska trafikregler. |
| --- | --- |

3.2.2

Denna konvention har bidragit till förenklade tullprocedurer men inte förenklat för bilförare som fortfarande måste känna till och följa olika inhemska trafikregler.

| 3.2.3 | Konventionen träder dessutom inte i kraft förrän varje stat ratificerat den och deponerat ratifikationsinstrumentet. I regel gäller konventionen bara i den avtalsslutande statens huvudsakliga territorium. För att den skall gälla i andra territorier som tillhör landet i fråga skall detta uttryckligen anges. |
| --- | --- |

3.2.3

Konventionen träder dessutom inte i kraft förrän varje stat ratificerat den och deponerat ratifikationsinstrumentet. I regel gäller konventionen bara i den avtalsslutande statens huvudsakliga territorium. För att den skall gälla i andra territorier som tillhör landet i fråga skall detta uttryckligen anges.

| 3.3 | Konventionen om vägtrafik, som undertecknades av 17 stater i Genève den 19 september 1949, gäller i dag i över 120 länder. Den ersätter i de avtalsslutande staterna konventionen från 1926. |
| --- | --- |

3.3

Konventionen om vägtrafik, som undertecknades av 17 stater i Genève den 19 september 1949, gäller i dag i över 120 länder. Den ersätter i de avtalsslutande staterna konventionen från 1926.

| 3.3.1 | I den senare konventionen har principerna från den tidigare utvecklats och anpassats till utvecklingen inom bilindustrin, och en större betoning på trafiksäkerhet har tillkommit. |
| --- | --- |

3.3.1

I den senare konventionen har principerna från den tidigare utvecklats och anpassats till utvecklingen inom bilindustrin, och en större betoning på trafiksäkerhet har tillkommit.

| 3.3.2 | Där fastställs inga allmänt gällande trafikskyltar, men varje land skall göra de egna vägskyltarna enhetliga och använda dem bara där det är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

3.3.2

Där fastställs inga allmänt gällande trafikskyltar, men varje land skall göra de egna vägskyltarna enhetliga och använda dem bara där det är absolut nödvändigt.

| 3.3.3 | Konventionen innehåller få trafikregler och tillförde inte mycket nytt förutom anvisningar när det gäller mötande trafik, företrädesregler och lysen. |
| --- | --- |

3.3.3

Konventionen innehåller få trafikregler och tillförde inte mycket nytt förutom anvisningar när det gäller mötande trafik, företrädesregler och lysen.

| 3.3.4 | För denna konventions ikraftträdande gällde samma villkor som tidigare, men dess harmoniserande inverkan bromsades av att de avtalsslutande staterna inte var tvungna att tillämpa vissa av bestämmelserna eller godta ändringar av dem. |
| --- | --- |

3.3.4

För denna konventions ikraftträdande gällde samma villkor som tidigare, men dess harmoniserande inverkan bromsades av att de avtalsslutande staterna inte var tvungna att tillämpa vissa av bestämmelserna eller godta ändringar av dem.

| 3.4 | Konventionen om vägtrafik av den 8 november 1968 undertecknades i Wien av 37 stater och gäller för närvarande i cirka 100 länder. Denna konvention ersatte konventionerna från 1926 och 1949 så snart som de olika staterna ratificerat den och deponerat ratifikationsinstrumentet. |
| --- | --- |

3.4

Konventionen om vägtrafik av den 8 november 1968 undertecknades i Wien av 37 stater och gäller för närvarande i cirka 100 länder. Denna konvention ersatte konventionerna från 1926 och 1949 så snart som de olika staterna ratificerat den och deponerat ratifikationsinstrumentet.

| 3.4.1 | Denna konvention är den mest utförliga med avseende på vägtrafikregler, som behandlas i ett kapitel med 30 artiklar där centrala situationer i modern trafiklagstiftning regleras. Konventionen från 1968 nådde bortom de minimalistiska ansatserna i de tidigare konventionerna, som begränsades till fordonsmöten och vägmärken, genom att man där fastställde regler som bilförarna skulle iaktta i de mest riskfyllda situationerna (t. ex. omkörning, ändrad riktning, aktsamhet gentemot fotgängare) men även såg till att reglera sådana moment som stopp, parkering, passagerares av- och påstigning, trafik i tunnlar, kort sagt samtliga situationer som bilförare möter. |
| --- | --- |

3.4.1

Denna konvention är den mest utförliga med avseende på vägtrafikregler, som behandlas i ett kapitel med 30 artiklar där centrala situationer i modern trafiklagstiftning regleras. Konventionen från 1968 nådde bortom de minimalistiska ansatserna i de tidigare konventionerna, som begränsades till fordonsmöten och vägmärken, genom att man där fastställde regler som bilförarna skulle iaktta i de mest riskfyllda situationerna (t. ex. omkörning, ändrad riktning, aktsamhet gentemot fotgängare) men även såg till att reglera sådana moment som stopp, parkering, passagerares av- och påstigning, trafik i tunnlar, kort sagt samtliga situationer som bilförare möter.

| 3.4.2 | Genom denna konvention gick man längre än de tidigare och ålade de avtalsslutande staterna att anpassa innehållet i sin lagstiftning till de trafikregler som fastställts där. Detta hade den fördelen att bilförare som åkte till ett annat land som anslutit sig till konventionen redan var bekanta med de viktigaste trafikreglerna där. |
| --- | --- |

3.4.2

Genom denna konvention gick man längre än de tidigare och ålade de avtalsslutande staterna att anpassa innehållet i sin lagstiftning till de trafikregler som fastställts där. Detta hade den fördelen att bilförare som åkte till ett annat land som anslutit sig till konventionen redan var bekanta med de viktigaste trafikreglerna där.

| 3.4.3 | Det var dock fortfarande möjligt för konventionsparterna att inte godta ändringar till konventionen. |
| --- | --- |

3.4.3

Det var dock fortfarande möjligt för konventionsparterna att inte godta ändringar till konventionen.

| 3.5 | Av denna sammanfattning framgår att tre internationella konventioner samtidigt är i kraft inom Europeiska unionen, där det nu dessutom tillkommit 10 nya medlemsstater (12). Det är långt kvar till enhetliga vägtrafikregler, särskilt som man utöver de olika konventionstexterna måste ta hänsyn till 25 länders inhemska lagstiftning som ständigt förändras (13). |
| --- | --- |

3.5

Av denna sammanfattning framgår att tre internationella konventioner samtidigt är i kraft inom Europeiska unionen, där det nu dessutom tillkommit 10 nya medlemsstater (12). Det är långt kvar till enhetliga vägtrafikregler, särskilt som man utöver de olika konventionstexterna måste ta hänsyn till 25 länders inhemska lagstiftning som ständigt förändras (13).

| 3.6 | Vissa problem har redan lösts eller håller på att lösas, såsom avskaffande av gränskontroller, villkor för typgodkännande av fordon och deras komponenter samt ömsesidigt erkännande av körkort och harmonisering av körkortsbestämmelser. Det som återstår att avhandla har dock en central betydelse för vägtrafiken: trafikregler och vägmärken. |
| --- | --- |

3.6

Vissa problem har redan lösts eller håller på att lösas, såsom avskaffande av gränskontroller, villkor för typgodkännande av fordon och deras komponenter samt ömsesidigt erkännande av körkort och harmonisering av körkortsbestämmelser. Det som återstår att avhandla har dock en central betydelse för vägtrafiken: trafikregler och vägmärken.

| 3.7 | I jämförelse med resten av världen underlättar konventionerna tullförfaranden och bilkörning på gemenskapens territorium, men tredjelandsmedborgare som besöker Europeiska unionen möter lika många olika slag av vägtrafiklagstiftning som antalet länder i unionen. |
| --- | --- |

3.7

I jämförelse med resten av världen underlättar konventionerna tullförfaranden och bilkörning på gemenskapens territorium, men tredjelandsmedborgare som besöker Europeiska unionen möter lika många olika slag av vägtrafiklagstiftning som antalet länder i unionen.

4.   Några anmärkningsvärda skillnader i olika länders nationella lagstiftning

| 4.1 | En ytlig jämförelse mellan de olika ländernas trafiklagstiftning visar att det finns markanta skillnader på viktiga områden som utgör verkliga hinder för den fria rörligheten och kan äventyra personers och egendomars säkerhet och ge upphov till fler olyckor i Europa. |
| --- | --- |

4.1

En ytlig jämförelse mellan de olika ländernas trafiklagstiftning visar att det finns markanta skillnader på viktiga områden som utgör verkliga hinder för den fria rörligheten och kan äventyra personers och egendomars säkerhet och ge upphov till fler olyckor i Europa.

| 4.2 | I det följande ges exempel på vissa särskilt anmärkningsvärda uppgifter från den ovannämnda studien som kommissionen sammanställt, och där många av dessa företeelser också behandlas ingående (14). |
| --- | --- |

4.2

I det följande ges exempel på vissa särskilt anmärkningsvärda uppgifter från den ovannämnda studien som kommissionen sammanställt, och där många av dessa företeelser också behandlas ingående (14).

| 4.3 | Som exempel anges här ett urval av alla de särskilt anmärkningsvärda och graverande fall av olikheter inom det rättsliga regelverket som presenteras i studien:
  Hastighetsbegränsning utanför tätorter på vägar där vägbanornas olika körriktning är fysiskt avdelad






  BE | 120 km/h |
| --- | --- | --- |
| PT | 90 km/h |
| UK | 70 miles/h (112 km/h) |

4.3

Som exempel anges här ett urval av alla de särskilt anmärkningsvärda och graverande fall av olikheter inom det rättsliga regelverket som presenteras i studien:

Hastighetsbegränsning utanför tätorter på vägar där vägbanornas olika körriktning är fysiskt avdelad

BE

120 km/h

PT

90 km/h

UK

70 miles/h (112 km/h)

Allvarliga överträdelser

| BE | + 10 km/h |
| --- | --- |
| PT | + 30 km/h |

BE

- 10 km/h

PT

- 30 km/h

Alkohol

| SE | 0,2 |
| --- | --- |
| UK | 0,8 |

SE

0,2

UK

0,8

Skyldighet att utrusta lätta motorfordon med första förbandslåda

| EL | Ja |
| --- | --- |
| FR | Nej |

EL

Ja

FR

Nej

Rött + gult ljus: förbered start

| DK/FI | Ja |
| --- | --- |
| NL/ES | Nej |

DK/FI

Ja

NL/ES

Nej

Skyldighet att lämna företräde åt cyklister inne i rondell

| DE | Ja |
| --- | --- |
| PT | Nej |

DE

Ja

PT

Nej

Företräde för kollektivtrafik att köra ut från hållplats

| ES | Ja |
| --- | --- |
| IT | Nej |

ES

Ja

IT

Nej

Skyldighet att köra med tända lysen i dagsljus utanför tätorter

| IT | Ja |
| --- | --- |
| LU | Nej |

IT

Ja

LU

Nej

Parkeringsförbudsskylt

| IE | Vit bakgrund och röd bård |
| --- | --- |
| Övriga stater | Blå bakgrund och röd bård |

IE

Vit bakgrund och röd bård

Övriga stater

Blå bakgrund och röd bård

Förbud för passagerare att kliva ut i vägbanan

| PT | Ja |
| --- | --- |
| IE | Nej |

PT

Ja

IE

Nej

| 4.4 | Fler olikheter av detta slag står att finna i den nämnda studien inom andra områden, t.ex. kriterier för körkort, vägmärken, obligatorisk skyddsutrustning, övergångsställen, företrädesregler, användning av lysen, på- och avstigning av passagerare, utnyttjande av särskilda körfiler, omkörning, fordonsklasser, däcktyper, bogsering och till och med vägmärkenas och trafiksignalernas utformning. Totalt visar studien på 45 skillnader med avseende på grundläggande regler som används dagligen i vägtrafiken. |
| --- | --- |

4.4

Fler olikheter av detta slag står att finna i den nämnda studien inom andra områden, t.ex. kriterier för körkort, vägmärken, obligatorisk skyddsutrustning, övergångsställen, företrädesregler, användning av lysen, på- och avstigning av passagerare, utnyttjande av särskilda körfiler, omkörning, fordonsklasser, däcktyper, bogsering och till och med vägmärkenas och trafiksignalernas utformning. Totalt visar studien på 45 skillnader med avseende på grundläggande regler som används dagligen i vägtrafiken.

| 4.5 | Ett ännu större problem än skillnaderna i de grundläggande trafikreglernas utformning är att de i de olika medlemsstaterna tolkas och tillämpas på olika sätt. Detta beror inte enbart på att man uppfattar och följer reglerna på olika sätt utan också på att påföljden för samma förseelse varierar. |
| --- | --- |

4.5

Ett ännu större problem än skillnaderna i de grundläggande trafikreglernas utformning är att de i de olika medlemsstaterna tolkas och tillämpas på olika sätt. Detta beror inte enbart på att man uppfattar och följer reglerna på olika sätt utan också på att påföljden för samma förseelse varierar.

5.   Sammanfattning av hearingen den 17 maj 2004

| 5.1 | Vid den hearing som anordnades den 17 maj 2004 medverkade företrädare för olika enskilda organisationer med inriktning på bilister, bilindustrin eller trafiksäkerhet, styrelserepresentanter från AIT & FIA och från TIS-PT, det företag som samordnade den studie som nämnts tidigare (15). De medverkande, som företrädde de grupper i det civila samhället som främst berörs, framförde värdefulla synpunkter som bidrog till att belysa och analysera olika områden som detta yttrande behandlar.
  Dessutom bidrog olika institutioner med sina svar på det utsända frågeformuläret. |
| --- | --- |

5.1

Vid den hearing som anordnades den 17 maj 2004 medverkade företrädare för olika enskilda organisationer med inriktning på bilister, bilindustrin eller trafiksäkerhet, styrelserepresentanter från AIT & FIA och från TIS-PT, det företag som samordnade den studie som nämnts tidigare (15). De medverkande, som företrädde de grupper i det civila samhället som främst berörs, framförde värdefulla synpunkter som bidrog till att belysa och analysera olika områden som detta yttrande behandlar.

Dessutom bidrog olika institutioner med sina svar på det utsända frågeformuläret.

| 5.2 | Alla dessa inlägg och bidrag tillsammans vittnar om att EESK:s initiativ i syfte att få till stånd en harmonisering av trafikreglerna på europeisk nivå är en angelägen och brådskande fråga. Likaså ställde ett antal medverkande sig positiva till en möjlig och önskvärd utveckling mot tillnärmning av systemen för registreringsbevis och registreringsskyltar för fordon. |
| --- | --- |

5.2

Alla dessa inlägg och bidrag tillsammans vittnar om att EESK:s initiativ i syfte att få till stånd en harmonisering av trafikreglerna på europeisk nivå är en angelägen och brådskande fråga. Likaså ställde ett antal medverkande sig positiva till en möjlig och önskvärd utveckling mot tillnärmning av systemen för registreringsbevis och registreringsskyltar för fordon.

| 5.3 | I detta sammanhang betonades följande punkter:






  a) | EU:s beslut om rambestämmelser av den 8 maj 2003 rörande gränsöverskridande erkännande av böter för trafikförseelser, vilket kräver enhetliga trafikregler i hela Europa. |
| --- | --- | --- |

5.3

I detta sammanhang betonades följande punkter:

a)

EU:s beslut om rambestämmelser av den 8 maj 2003 rörande gränsöverskridande erkännande av böter för trafikförseelser, vilket kräver enhetliga trafikregler i hela Europa.

| b) | Samtidigt är det viktigt att ta hänsyn till procedurreglerna för att fastställa och utfärda böter och påföljder och möjligheterna till rättslig prövning i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Samtidigt är det viktigt att ta hänsyn till procedurreglerna för att fastställa och utfärda böter och påföljder och möjligheterna till rättslig prövning i de olika medlemsstaterna.

| c) | Reglerna för bilkörning skiljer sig åt på viktiga punkter mellan de olika medlemsstaterna, vilket leder till ökade risker för bilförare som kör i ett annat land än det egna. |
| --- | --- |

c)

Reglerna för bilkörning skiljer sig åt på viktiga punkter mellan de olika medlemsstaterna, vilket leder till ökade risker för bilförare som kör i ett annat land än det egna.

| d) | De huvudsakliga skillnaderna, förutom de som nämns i studien från TIS-PT, omfattar






  — | alkoholhalt i blodet, |
| --- | --- | --- |

d)

De huvudsakliga skillnaderna, förutom de som nämns i studien från TIS-PT, omfattar

—

alkoholhalt i blodet,

| — | hastighetsbegränsningar, |
| --- | --- |

—

hastighetsbegränsningar,

| — | trafiksignaler, polismans tecken, vägmarkeringar, |
| --- | --- |

—

trafiksignaler, polismans tecken, vägmarkeringar,

| — | påföljder för förseelser och regler för rättslig tillämpning, |
| --- | --- |

—

påföljder för förseelser och regler för rättslig tillämpning,

| — | skyldighet att medföra säkerhetsutrustning. |
| --- | --- |

—

skyldighet att medföra säkerhetsutrustning.

| e) | I arbetet med en eventuell tillnärmning av trafikreglerna på europeisk nivå bör man använda en gradvis uppläggning (step-by-step). |
| --- | --- |

e)

I arbetet med en eventuell tillnärmning av trafikreglerna på europeisk nivå bör man använda en gradvis uppläggning (step-by-step).

| f) | En fullständig harmonisering är svår att genomföra på kort tid, förutom på vissa viktiga och grundläggande områden . |
| --- | --- |

f)

En fullständig harmonisering är svår att genomföra på kort tid, förutom på vissa viktiga och grundläggande områden .

| g) | Dessa områden skall omfatta






  — | olika aspekter av trafiksäkerhet, |
| --- | --- | --- |

g)

Dessa områden skall omfatta

—

olika aspekter av trafiksäkerhet,

| — | obligatorisk utrustning att medföra i fordon (t. ex. reservglödlampor, varningstriangel, handsfree-utrustning till mobiltelefon, airbags), |
| --- | --- |

—

obligatorisk utrustning att medföra i fordon (t. ex. reservglödlampor, varningstriangel, handsfree-utrustning till mobiltelefon, airbags),

| — | vägmärken och vägmarkeringar, |
| --- | --- |

—

vägmärken och vägmarkeringar,

| — | kriterier för körkort, |
| --- | --- |

—

kriterier för körkort,

| — | körkort med enhetligt prickningssystem, |
| --- | --- |

—

körkort med enhetligt prickningssystem,

| — | påföljder för allvarliga förseelser. |
| --- | --- |

—

påföljder för allvarliga förseelser.

| h) | Den modell man bör följa för denna tillnärmning av lagstiftningen är Wienkonventionen. |
| --- | --- |

h)

Den modell man bör följa för denna tillnärmning av lagstiftningen är Wienkonventionen.

| i) | Alla förslag bör föregås av en kostnads-/nyttoanalys liknande dem som tidigare genomförts för vissa transportsektorer eller i samband med initiativ på trafiksäkerhetsområdet (16). |
| --- | --- |

i)

Alla förslag bör föregås av en kostnads-/nyttoanalys liknande dem som tidigare genomförts för vissa transportsektorer eller i samband med initiativ på trafiksäkerhetsområdet (16).

| j) | Särskild betoning bör läggas vid den praktiska tillämpningen av trafikreglerna, kontrollen av att de följs och påföljderna vid förseelser. |
| --- | --- |

j)

Särskild betoning bör läggas vid den praktiska tillämpningen av trafikreglerna, kontrollen av att de följs och påföljderna vid förseelser.

| 5.4 | Ytterligare aspekter som man ansåg skulle behandlas när man utarbetar initiativ på detta område är






  a) | enhetliga system för automatisk betalning vid motorvägs- och brotullar (17), |
| --- | --- | --- |

5.4

Ytterligare aspekter som man ansåg skulle behandlas när man utarbetar initiativ på detta område är

a)

enhetliga system för automatisk betalning vid motorvägs- och brotullar (17),

| b) | standardiserade system för fordons vikt och mått och därtill kopplade restriktioner, |
| --- | --- |

b)

standardiserade system för fordons vikt och mått och därtill kopplade restriktioner,

| c) | miniminivåer för förarutbildningen beroende på fordonstyp, |
| --- | --- |

c)

miniminivåer för förarutbildningen beroende på fordonstyp,

| d) | beredskap inför olyckor och första hjälpen som en del i förarutbildningen, |
| --- | --- |

d)

beredskap inför olyckor och första hjälpen som en del i förarutbildningen,

| e) | definition av minimistandarder för byggande av väginfrastruktur, |
| --- | --- |

e)

definition av minimistandarder för byggande av väginfrastruktur,

| f) | informationskampanjer om trafiksäkerhet – och om hur man förebygger olyckor – på olika nivåer i skolundervisningen och även riktade till vuxna, |
| --- | --- |

f)

informationskampanjer om trafiksäkerhet – och om hur man förebygger olyckor – på olika nivåer i skolundervisningen och även riktade till vuxna,

6.   Inriktning och räckvidd för en europeisk trafiklagstiftning

| 6.1 | Efter den hearing som nämns i punkt 5 ovan uttrycktes tydliga önskemål om att arbeta för en harmonisering av trafikreglerna men att inte enbart begränsa sig till sådana trafikfrågor som t.ex. väginfrastruktur och trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

6.1

Efter den hearing som nämns i punkt 5 ovan uttrycktes tydliga önskemål om att arbeta för en harmonisering av trafikreglerna men att inte enbart begränsa sig till sådana trafikfrågor som t.ex. väginfrastruktur och trafiksäkerhet.

| 6.2 | Europeiska unionen har genom åren producerat ett antal lagstiftningsakter som rör vägtrafiken: körkort, typgodkännande av fordon och deras komponenter, transportbestämmelser, bilförsäkringar osv. Vad det nu handlar om är att ta fram de regler som skall gälla i trafiken i syfte att få till stånd en harmonisering. Detta skulle också få en positiv inverkan på sådana områden som trafiksäkerhet, som ju påverkas av bilförarnas säkerhet och kunskaper när de möter olika trafiksituationer. |
| --- | --- |

6.2

Europeiska unionen har genom åren producerat ett antal lagstiftningsakter som rör vägtrafiken: körkort, typgodkännande av fordon och deras komponenter, transportbestämmelser, bilförsäkringar osv. Vad det nu handlar om är att ta fram de regler som skall gälla i trafiken i syfte att få till stånd en harmonisering. Detta skulle också få en positiv inverkan på sådana områden som trafiksäkerhet, som ju påverkas av bilförarnas säkerhet och kunskaper när de möter olika trafiksituationer.

| 6.3 | Som vi nämnt tidigare är Wienkonventionen från 1968 den text som mest utförligt behandlar vägtrafik med ambition att täcka in många olika områden. Att konventionen är ett internationellt instrument som gäller i de flesta EU-länder bidrar till att påverka de avtalsslutande staterna att anpassa den egna lagstiftningen till konventionens bestämmelser. Denna text utgör en lämplig utgångspunkt för en bred diskussion om en europeisk trafiklagstiftning, eftersom det är den som är mest känd och accepterad i EU-länderna. |
| --- | --- |

6.3

Som vi nämnt tidigare är Wienkonventionen från 1968 den text som mest utförligt behandlar vägtrafik med ambition att täcka in många olika områden. Att konventionen är ett internationellt instrument som gäller i de flesta EU-länder bidrar till att påverka de avtalsslutande staterna att anpassa den egna lagstiftningen till konventionens bestämmelser. Denna text utgör en lämplig utgångspunkt för en bred diskussion om en europeisk trafiklagstiftning, eftersom det är den som är mest känd och accepterad i EU-länderna.

| 6.4 | Det förslaget som läggs fram innebär alltså en harmonisering av de trafikregler som utgör kärnan i den mest aktuella europeiska vägtrafiklagstiftningen, däribland särskilt






  a) | allmänna regler för bilkörning, start och placering på vägen, fler- och enfiliga vägar, korsningar, på- och avfarter och rondeller, avstånd mellan vägbana och trottoar, hastigheter samt avstånd mellan fordon, |
| --- | --- | --- |

6.4

Det förslaget som läggs fram innebär alltså en harmonisering av de trafikregler som utgör kärnan i den mest aktuella europeiska vägtrafiklagstiftningen, däribland särskilt

a)

allmänna regler för bilkörning, start och placering på vägen, fler- och enfiliga vägar, korsningar, på- och avfarter och rondeller, avstånd mellan vägbana och trottoar, hastigheter samt avstånd mellan fordon,

| b) | bilförares signaler, |
| --- | --- |

b)

bilförares signaler,

| c) | körhastighet (inte nödvändigtvis högsta begränsade hastighet), |
| --- | --- |

c)

körhastighet (inte nödvändigtvis högsta begränsade hastighet),

| d) | företräde, allmänna regler, vid korsningar, på- och avfarter, rondeller och mellan fordon, |
| --- | --- |

d)

företräde, allmänna regler, vid korsningar, på- och avfarter, rondeller och mellan fordon,

| e) | omkörning, |
| --- | --- |

e)

omkörning,

| f) | ändrad körriktning, |
| --- | --- |

f)

ändrad körriktning,

| g) | backning, |
| --- | --- |

g)

backning,

| h) | U-sväng, |
| --- | --- |

h)

U-sväng,

| i) | stopp och parkering, |
| --- | --- |

i)

stopp och parkering,

| j) | fordons passagerarkapacitet och mått, varu- och persontransporter, på- och avstigning av passagerare, på- och avlastning, |
| --- | --- |

j)

fordons passagerarkapacitet och mått, varu- och persontransporter, på- och avstigning av passagerare, på- och avlastning,

| k) | fordonsbelysning och användning av lysen, |
| --- | --- |

k)

fordonsbelysning och användning av lysen,

| l) | körning i nödkörfält och på särskilda leder (t.ex. motorväg och liknande, korsningar med spårbunden trafik, leder reserverade för särskilda fordon, rälsbundna eller ej), |
| --- | --- |

l)

körning i nödkörfält och på särskilda leder (t.ex. motorväg och liknande, korsningar med spårbunden trafik, leder reserverade för särskilda fordon, rälsbundna eller ej),

| m) | alkohol och narkotiska preparat, |
| --- | --- |

m)

alkohol och narkotiska preparat,

| n) | användning av säkerhetsutrustning (bilbälten och barnbilstolar), |
| --- | --- |

n)

användning av säkerhetsutrustning (bilbälten och barnbilstolar),

| o) | obligatoriska handlingar, |
| --- | --- |

o)

obligatoriska handlingar,

| p) | agerande i händelse av olycka eller fel på fordonet, |
| --- | --- |

p)

agerande i händelse av olycka eller fel på fordonet,

| q) | enhetlig utformning av regler för alla olika kategorier av trafikanter på allmänna vägar, särskilt motorcyklar, fyrhjulingar, trehjulingar, mopeder, cyklar och rullskridsko- eller skateboardåkare samt förare med funktionshinder, |
| --- | --- |

q)

enhetlig utformning av regler för alla olika kategorier av trafikanter på allmänna vägar, särskilt motorcyklar, fyrhjulingar, trehjulingar, mopeder, cyklar och rullskridsko- eller skateboardåkare samt förare med funktionshinder,

| r) | övergångsställen och förares aktsamhet, |
| --- | --- |

r)

övergångsställen och förares aktsamhet,

| s) | särskilda regler som förare skall följa när det gäller kollektivtrafik, specialtransporter och specialfordon, |
| --- | --- |

s)

särskilda regler som förare skall följa när det gäller kollektivtrafik, specialtransporter och specialfordon,

| t) | djur på vägen. |
| --- | --- |

t)

djur på vägen.

| 6.5 | Trafikreglerna måste kompletteras och tydliggöras, och eventuella undantag utmärkas med hjälp av vägmärken, som med sina olika anvisningar kan bidra till en ökad trafiksäkerhet. Vägmärkena bör följaktligen göras enhetliga, både till utseende, innehåll och placering, liksom med avseende på deras betydelsegrad i förhållande till trafikreglerna, och man bör se till att de är tillräckligt många och tillräckligt tydliga. |
| --- | --- |

6.5

Trafikreglerna måste kompletteras och tydliggöras, och eventuella undantag utmärkas med hjälp av vägmärken, som med sina olika anvisningar kan bidra till en ökad trafiksäkerhet. Vägmärkena bör följaktligen göras enhetliga, både till utseende, innehåll och placering, liksom med avseende på deras betydelsegrad i förhållande till trafikreglerna, och man bör se till att de är tillräckligt många och tillräckligt tydliga.

| 6.6 | Det är inte bara vägmärken som är av betydelse i detta sammanhang. Andra anvisningar som bör harmoniseras är polismans tecken, trafikljus, bilförares signaler och vägmarkeringar. |
| --- | --- |

6.6

Det är inte bara vägmärken som är av betydelse i detta sammanhang. Andra anvisningar som bör harmoniseras är polismans tecken, trafikljus, bilförares signaler och vägmarkeringar.

| 6.7 | Att inte följa trafikreglerna eller anvisningarna på vägmärken innebär en förseelse, varför reglerna för hur detta skall hanteras och kontrolleras bör vara enhetliga, särskilt med avseende på hastighetsövervakning samt kontroll av alkohol eller droger i blodet. Innan vi når så långt är det nödvändigt att de olika länderna kommer överens om vilka olagliga handlingar som utgör en förseelse, för att undvika att vad som uppfattas som en förseelse i ett land kanske inte är det i ett annat. Därför bör definitionen av förseelse standardiseras. |
| --- | --- |

6.7

Att inte följa trafikreglerna eller anvisningarna på vägmärken innebär en förseelse, varför reglerna för hur detta skall hanteras och kontrolleras bör vara enhetliga, särskilt med avseende på hastighetsövervakning samt kontroll av alkohol eller droger i blodet. Innan vi når så långt är det nödvändigt att de olika länderna kommer överens om vilka olagliga handlingar som utgör en förseelse, för att undvika att vad som uppfattas som en förseelse i ett land kanske inte är det i ett annat. Därför bör definitionen av förseelse standardiseras.

| 6.8 | Följaktligen är det viktigt att ta fram enkla mekanismer som kan bidra till en enhetlig tolkning av en europeisk trafiklagstiftning, eftersom de procedurer som tillämpas i samband med trafikförseelser måste vara snabba om inte trafikreglerna skall förlora sin mening (vad som främst behövs är ett förenklat förfarande för frågor som hänvisas till domstolen för förhandsutlåtande). |
| --- | --- |

6.8

Följaktligen är det viktigt att ta fram enkla mekanismer som kan bidra till en enhetlig tolkning av en europeisk trafiklagstiftning, eftersom de procedurer som tillämpas i samband med trafikförseelser måste vara snabba om inte trafikreglerna skall förlora sin mening (vad som främst behövs är ett förenklat förfarande för frågor som hänvisas till domstolen för förhandsutlåtande).

7.   Enhetlig fordonsregistrering på europeisk nivå

| 7.1 | Det är ett känt faktum att krav, instrument och förfaranden för fordonsregistrering i medlemsstaterna varierar kraftigt. Under hearingen undersöktes även möjligheten att införa en enhetlig europeisk fordonsregistrering, vilket fick positivt gensvar från flera håll. |
| --- | --- |

7.1

Det är ett känt faktum att krav, instrument och förfaranden för fordonsregistrering i medlemsstaterna varierar kraftigt. Under hearingen undersöktes även möjligheten att införa en enhetlig europeisk fordonsregistrering, vilket fick positivt gensvar från flera håll.

| 7.2 | Man diskuterade också för- och nackdelarna med ett centralt europeiskt bilregister, som också kunde innehålla vissa nyckeluppgifter rörande avgifter, skatter och andra kostnader förutom uppgifter om ägande/användning. I detta sammanhang betonades de fördelar detta skulle föra med sig för handeln med fordon inom gemenskapen, för att försvåra bedrägerier och stöld samt göra det enklare att beivra trafikförseelser som begåtts av bilförare från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

7.2

Man diskuterade också för- och nackdelarna med ett centralt europeiskt bilregister, som också kunde innehålla vissa nyckeluppgifter rörande avgifter, skatter och andra kostnader förutom uppgifter om ägande/användning. I detta sammanhang betonades de fördelar detta skulle föra med sig för handeln med fordon inom gemenskapen, för att försvåra bedrägerier och stöld samt göra det enklare att beivra trafikförseelser som begåtts av bilförare från andra medlemsstater.

| 7.3 | Man ansåg att det finns förutsättningar för att införa ett enda bilregister med uppgifter om själva fordonen men inte om ägarna eller användarna. I detta arbete skulle man kunna ta vara på erfarenheterna från systemet med information om registreringsskyltar och fordonsinnehavare när det gäller bilförsäkring (3:e direktivet). |
| --- | --- |

7.3

Man ansåg att det finns förutsättningar för att införa ett enda bilregister med uppgifter om själva fordonen men inte om ägarna eller användarna. I detta arbete skulle man kunna ta vara på erfarenheterna från systemet med information om registreringsskyltar och fordonsinnehavare när det gäller bilförsäkring (3:e direktivet).

| 7.4 | Möjligheterna att köpa, försäkra och registrera ett fordon i vilken medlemsstat som helst skulle öka, och detta skulle vara positivt för fordonsförsäljningen över gränserna, rörligheten för människor, turismen och inre marknadens utveckling (18). |
| --- | --- |

7.4

Möjligheterna att köpa, försäkra och registrera ett fordon i vilken medlemsstat som helst skulle öka, och detta skulle vara positivt för fordonsförsäljningen över gränserna, rörligheten för människor, turismen och inre marknadens utveckling (18).

| 7.5 | Ett system med ett europeiskt fordonsregister skulle alltså vara oerhört fördelaktigt och kunna upprättas utan större kostnader genom en samordning av de nationella registren. Det skulle medföra sådana direkta fördelar som exakta uppgifter omvem som innehar ett fordons registreringshandlingar (ägande eller annan rättslig form), rättssäkerhet vid köp och försäljning av fordon, försvårande av stöld och bedrägeri, lättare övervakning och på följder i samband med överträdelser som begåtts i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

7.5

Ett system med ett europeiskt fordonsregister skulle alltså vara oerhört fördelaktigt och kunna upprättas utan större kostnader genom en samordning av de nationella registren. Det skulle medföra sådana direkta fördelar som exakta uppgifter omvem som innehar ett fordons registreringshandlingar (ägande eller annan rättslig form), rättssäkerhet vid köp och försäljning av fordon, försvårande av stöld och bedrägeri, lättare övervakning och på följder i samband med överträdelser som begåtts i andra medlemsstater.

8.   Rättslig grund och lämpligt gemenskapsinstrument

| 8.1 | I nuläget anser EESK att det bäst lämpade rättliga instrumentet för att förverkliga det förslag som vi här skisserar är ett direktiv om minimiharmonisering. |
| --- | --- |

8.1

I nuläget anser EESK att det bäst lämpade rättliga instrumentet för att förverkliga det förslag som vi här skisserar är ett direktiv om minimiharmonisering.

| 8.2 | Den rättsliga grunden för att anta ett sådant instrument bör omfatta hänvisningar till initiativets inverkan på fullbordandet av inre marknaden och dess bidrag till en ökad rörlighet inom gemenskapen för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

8.2

Den rättsliga grunden för att anta ett sådant instrument bör omfatta hänvisningar till initiativets inverkan på fullbordandet av inre marknaden och dess bidrag till en ökad rörlighet inom gemenskapen för de europeiska medborgarna.

9.   Slutsatser och rekommendationer

A)   En europeisk trafiklagstiftning

| 9.1 | EESK anser att en viss harmonisering av vägtrafiklagstiftningen inte enbart är ett effektivt sätt att påskynda fullbordandet av inre marknaden, utan även ett sätt att garantera säkrare biltrafik. |
| --- | --- |

9.1

EESK anser att en viss harmonisering av vägtrafiklagstiftningen inte enbart är ett effektivt sätt att påskynda fullbordandet av inre marknaden, utan även ett sätt att garantera säkrare biltrafik.

| 9.2 | Dessutom är kommittén övertygad om att en sådan harmonisering kan få en avgörande och positiv inverkan på trafiksäkerheten och olycksstatistiken och på så sätt förstärka de europeiska medborgarnas fria rörlighet. |
| --- | --- |

9.2

Dessutom är kommittén övertygad om att en sådan harmonisering kan få en avgörande och positiv inverkan på trafiksäkerheten och olycksstatistiken och på så sätt förstärka de europeiska medborgarnas fria rörlighet.

| 9.3 | Det finns förutsättningar för att man skall kunna inleda det förberedande arbetet med ett lagstiftningsinitiativ med de målsättningar som nämns ovan, där man tar hänsyn till de ståndpunkter och problembeskrivningar som redovisas i detta yttrande. |
| --- | --- |

9.3

Det finns förutsättningar för att man skall kunna inleda det förberedande arbetet med ett lagstiftningsinitiativ med de målsättningar som nämns ovan, där man tar hänsyn till de ståndpunkter och problembeskrivningar som redovisas i detta yttrande.

| 9.4 | EESK menar att det bästa i nuläget är att som ett första steg i riktning mot en europeisk trafiklagstiftning utarbeta ett direktiv om minimiharmonisering, med Wienkonventionen som förebild, där man fastställer grundläggande trafikregler och vägmärken, kriterier för förarutbildning och körkort samt definierar överträdelser och påföljder. |
| --- | --- |

9.4

EESK menar att det bästa i nuläget är att som ett första steg i riktning mot en europeisk trafiklagstiftning utarbeta ett direktiv om minimiharmonisering, med Wienkonventionen som förebild, där man fastställer grundläggande trafikregler och vägmärken, kriterier för förarutbildning och körkort samt definierar överträdelser och påföljder.

B)   Ett enhetligt europeiskt fordonsregister

| 9.5 | Om man inrättar ett enhetligt europeiskt fordonsregister som innehåller uppgifter om själva fordonen, kommer rättssäkerheten för trafikanterna att öka i och med att det blir lättare att spåra fordon. |
| --- | --- |

9.5

Om man inrättar ett enhetligt europeiskt fordonsregister som innehåller uppgifter om själva fordonen, kommer rättssäkerheten för trafikanterna att öka i och med att det blir lättare att spåra fordon.

| 9.6 | EESK anser att man genom ett bindande gemenskapsinstrument bör kunna fastställa grunden för ett enhetligt fordonsregister och samtidigt utnyttja de erfarenheter som vunnits i samband med samarbete mellan behöriga myndigheter på nationell nivå. |
| --- | --- |

9.6

EESK anser att man genom ett bindande gemenskapsinstrument bör kunna fastställa grunden för ett enhetligt fordonsregister och samtidigt utnyttja de erfarenheter som vunnits i samband med samarbete mellan behöriga myndigheter på nationell nivå.

| 9.7 | Följaktligen uppmanar EESK kommissionen att inleda det förberedande arbete som är nödvändigt för att ta fram en kostnads-/nyttoanalys med avseende på de olika områden som skall harmoniseras. |
| --- | --- |

9.7

Följaktligen uppmanar EESK kommissionen att inleda det förberedande arbete som är nödvändigt för att ta fram en kostnads-/nyttoanalys med avseende på de olika områden som skall harmoniseras.

C)   Slutord

| 9.8 | EESK föreslår att kommissionen genom att utarbeta en grönbok öppnar en offentlig debatt om denna fråga för att samla in synpunkter från så många av intressenterna som möjligt. |
| --- | --- |

9.8

EESK föreslår att kommissionen genom att utarbeta en grönbok öppnar en offentlig debatt om denna fråga för att samla in synpunkter från så många av intressenterna som möjligt.

| 9.9 | Kommissionen uppmanas likaså att fullfölja de studier som inletts i syfte att uppnå en allt större harmonisering på sådana områden som har samband med bilkörning i allmänhet och ökad fordonssäkerhet. |
| --- | --- |

9.9

Kommissionen uppmanas likaså att fullfölja de studier som inletts i syfte att uppnå en allt större harmonisering på sådana områden som har samband med bilkörning i allmänhet och ökad fordonssäkerhet.

| 9.10. | Kommittén vill uppmärksamma medlemsstaterna på vikten av ett närmare samarbete och en bättre samordning när det gäller trafikregler, av att förebygga olyckor samt av snabba hjälpinsatser och ersättning till skadelidande. |
| --- | --- |

9.10.

Kommittén vill uppmärksamma medlemsstaterna på vikten av ett närmare samarbete och en bättre samordning när det gäller trafikregler, av att förebygga olyckor samt av snabba hjälpinsatser och ersättning till skadelidande.

| 9.11. | EESK hoppas att Europaparlamentet ger sitt odelade stöd till detta initiativ och uppmanar kommissionen och rådet att medverka till att förverkliga dessa målsättningar. |
| --- | --- |

9.11.

EESK hoppas att Europaparlamentet ger sitt odelade stöd till detta initiativ och uppmanar kommissionen och rådet att medverka till att förverkliga dessa målsättningar.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Artikel 39 och följande i EG-fördraget.

1

(2)  Artikel 2 fjärde strecksatsen i EU-fördraget och artikel 61 och följande i EG-fördraget.

2

(3)  Protokoll 2 till EU-fördraget.

3

(4)  Artikel 70 och följande i EG-fördraget.

4

(5)  Artikel 95 och följande i EG-fördraget.

5

(6)  Se ”EU Energy and Transport in figures”, GD Energi och transporter, i samarbete med Eurostat (2003).

6

EU Energy and Transport in figures

,

(7)  Argante Righetti, allmän åklagare, Bellinzona – Ticino, ”Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformità fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti” (Kriterier för tillämpning av trafikregler för utländska fordon i fall då Genèvekonventionen och de anslutande staternas bestämmelser inte överensstämmer), Automobile Club di Perugia, 8-10 september 1961.

7

Criteri di applicazione delle norme di circolazione per i veicoli stranieri in caso di difformità fra la Convenzione di Ginevra e la legislazione interna degli Stati aderenti

(8)  Detta är tänkt att tas upp dels vid den 5:e konferensen om trafikrättsliga frågor i Trier i oktober 2004, dels vid den först europeiska vägtrafikkongressen i Lissabon 24–26 november 2004, som båda skall behandla rörligheten i en utvidgad union samt utmaningar och ansvar för vägtrafiksektorn.

8

(9)  Detta gäller särskilt rådets akt av den 17 juni 1998 om upprättande av konventionen om kördiskvalifikationer (EGT C 216, 10.7.98), förordning EG nr 2411/98 av den 3 november 1998 (EGT L 299, 10.11.1998) om erkännande vad gäller trafik inom gemenskapen av nationalitetsmärke för den medlemsstat i vilken motorfordon och släpvagnar till motorfordon är registrerade, direktiv 99/37/EG och 2003/127/EG av den 29 april 1999 och den 23 december 2003 om registreringsbevis för fordon (EGT L 138, 1.6.1999 och EUT L 10, 16.1.2004), rådets resolution av den 26 juni 2000 om ökad vägtrafiksäkerhet (EGT C 218, 31.7.2000), kommissionens rekommendation av den 6 april 2004 om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet (EUT L 111, 17.4.2004), kommissionens beslut av den 23 december 2003 om de tekniska föreskrifterna för genomförandet av artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/102/EG om skydd för fotgängare och andra oskyddade trafikanter (EUT L 31, 4.2.2004), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/11/EG av den 11 februari 2004 om ändring av rådets direktiv 92/24/EEG om hastighetsbegränsande anordningar och liknande inbyggda hastighetsbegränsande system för vissa kategorier av motorfordon (EUT L 44, 14.2.2004), kommissionens beslut av den 2 april 2004 om tillämpningen av rådets direktiv 72/166/EEG i fråga om kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande ansvarsförsäkring för motorfordon (EUT L 105, 14.4.2004), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (KOM(2003) 621 slutlig), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg (KOM(2004) 47 slutlig, 2.2.2004), förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna (KOM(2003) 510 slutlig, 21.8.2003). Föreskrifterna nr 39, 60, 62, 71, 73, 78, 101 och 103 från FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) innehåller samma information (EUT L 95, 31.3.2004).

9

(10)  ”Comparative Study of Road Traffic Rules and corresponding enforcement actions in the Member States of the European Union”, utarbetad av TIS.PT, Consultores em Transportes, Inovação e Sistemas, S.A och avslutad i februari 2004.

10

(11)  Se yttrande EUT C 110, 30.4.2004 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna vad gäller tillgången till Schengens informationssystem för de enheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon i medlemsstaterna” (KOM(2003) 510 slutlig), föredragande: Paulo Barros Vale. Jfr t.ex. yttrande EUT C 112, 30.4.2004 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning)”, föredragande: Jan Simons, eller yttrande EUT C 108, 30.4.2004 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon”, föredragande: Virgilio Ranocchiari.

11

(12)  Exempelvis gäller mellan Portugal och Tyskland 1926 års konvention, mellan Portugal och Belgien 1949 års konvention, och mellan Tyskland och Belgien 1968 års konvention. Om man tar med nya medlemsstater blir det ännu fler exempel. Andra exempel: mellan Tyskland, Irland och Nederländerna gäl1er 1926 års konvention, mellan Nederländerna, Portugal och Sverige gäller 1949 års konvention och mellan Finland, Italien, Österrike och Lettland gäl1er 1968 års konvention. Denna varierande situation beror på huruvida staterna har anslutit sig till det senaste instrumentet eller ej. När två länder undertecknar det senaste instrumentet upphör tidigare konventioner att gälla dem emellan, medan de fortfarande gäller i förhållande till de länder som inte undertecknat den senaste konventionen.

12

(13)  I Portugal håller man på att slutföra sin fullständiga omarbetning av trafiklagstiftningen, och i Italien har man just påbörjat detta arbete.

13

(14)  Studien nämns i fotnot 10 ovan.

14

(15)  Se punkterna 2.4 och 4.

15

(16)  Se rapporten från Europeiska transportsäkerhetsrådet om ”Cost Effective EU Transport Safety Measures” (2003) och slutrapporten om ”Cost-Benefit Analysis of Road Safety Improvementss” från ICF Consulting, Ltd, London, 12 juni 2003.

16

(17)  Se rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (EUT L 166, 30.4. 2004).

17

(18)  Några medlemmar av studiegruppen framförde att man skulle försöka införa ett system som gör det möjligt att köpa och registrera ett fordon i ett annat land med tanke på sådana fall då människor av yrkesmässiga skäl befinner sig i en medlemsstat tillfälligt eller behöver besöka denna stat regelbundet.

18

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/42

---

Utkast till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Främjande av sjötransporter samt rekrytering och utbildning av sjöfolk”

(2005/C 157/05)

Den 29 januari 2004 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Främjande av sjötransporter samt rekrytering och utbildning av sjöfolk.”

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 oktober 2004. Föredragande var Eduardo Chagas.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 137 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | År 1996 anordnade Europeiska kommissionen och det irländska ordförandeskapet i unionens ministerråd den internationella konferensen ”Är de europeiska sjömännen ett utdöende släkte?” i Dublin. Vid konferensen konstaterades att det europeiska sjöfolket är avgörande för att den europeiska sjöfartsindustrin skall kunna fungera väl. Ett antal förslag till åtgärder för att återupprätta en reserv av välutbildat sjöfolk presenterades. Samma år presenterade kommissionen en analys i sitt meddelande ”Mot en ny sjöfartsstrategi” (1). Dessa frågor återspeglades i en resolution av den 24 mars 1997 om en ny strategi för att öka konkurrenskraften hos gemenskapens sjöfart (2). Ministerrådet godkände kommissionens meddelande och konstaterade bl.a. att åtgärder krävs för att främja EU-sjöfolkets sysselsättning |
| --- | --- |

1.1

År 1996 anordnade Europeiska kommissionen och det irländska ordförandeskapet i unionens ministerråd den internationella konferensen ”Är de europeiska sjömännen ett utdöende släkte?” i Dublin. Vid konferensen konstaterades att det europeiska sjöfolket är avgörande för att den europeiska sjöfartsindustrin skall kunna fungera väl. Ett antal förslag till åtgärder för att återupprätta en reserv av välutbildat sjöfolk presenterades. Samma år presenterade kommissionen en analys i sitt meddelande ”Mot en ny sjöfartsstrategi” (1). Dessa frågor återspeglades i en resolution av den 24 mars 1997 om en ny strategi för att öka konkurrenskraften hos gemenskapens sjöfart (2). Ministerrådet godkände kommissionens meddelande och konstaterade bl.a. att åtgärder krävs för att främja EU-sjöfolkets sysselsättning

| 1.2 | I sitt meddelande om utbildning och rekrytering av sjöfolk (3) noterar kommissionen en kraftigt minskad tillgång på välutbildat sjöfolk, i synnerhet befäl, under de senaste två årtiondena. Sedan det tidiga 1980-talet har både den sammanlagda EU-flottan och antalet EU-anställda inom sjöfarten minskat betydligt. Den tidtabellsbundna passagerar- och färjetrafiken i EU utgör ett undantag från denna utveckling: På denna marknad bemannas EU-flaggade fartyg fortfarande främst av EU-medborgare. Sjöfartsindustrin, medlemsstaterna och kommissionen har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om det minskande antalet EU-anställda inom sjöfarten och bristen på välutbildat sjöfolk, men åtgärder för att hejda och vända nedgången har i stort sett varit ineffektiva. |
| --- | --- |

1.2

I sitt meddelande om utbildning och rekrytering av sjöfolk (3) noterar kommissionen en kraftigt minskad tillgång på välutbildat sjöfolk, i synnerhet befäl, under de senaste två årtiondena. Sedan det tidiga 1980-talet har både den sammanlagda EU-flottan och antalet EU-anställda inom sjöfarten minskat betydligt. Den tidtabellsbundna passagerar- och färjetrafiken i EU utgör ett undantag från denna utveckling: På denna marknad bemannas EU-flaggade fartyg fortfarande främst av EU-medborgare. Sjöfartsindustrin, medlemsstaterna och kommissionen har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om det minskande antalet EU-anställda inom sjöfarten och bristen på välutbildat sjöfolk, men åtgärder för att hejda och vända nedgången har i stort sett varit ineffektiva.

| 1.3 | I ett antal studier och forskningsprojekt har man försökt fastställa och åtgärda minskningen av antalet EU-medborgare inom sjöfarten, t.ex.






  — | en studie om sjöfartsyrken i Europeiska unionen från 1996 (som finansierades av kommissionen), |
| --- | --- | --- |

1.3

I ett antal studier och forskningsprojekt har man försökt fastställa och åtgärda minskningen av antalet EU-medborgare inom sjöfarten, t.ex.

—

en studie om sjöfartsyrken i Europeiska unionen från 1996 (som finansierades av kommissionen),

| — | FST/ECSA:s gemensamma undersökning (finansierad av kommissionen) (4), |
| --- | --- |

—

FST/ECSA:s gemensamma undersökning (finansierad av kommissionen) (4),

| — | forskningsprojekten Methar (5) och Metnet (6) (finansierade av kommissionen genom FoTU-programmet på transportområdet inom ramen för fjärde respektive femte ramprogrammet). |
| --- | --- |

—

forskningsprojekten Methar (5) och Metnet (6) (finansierade av kommissionen genom FoTU-programmet på transportområdet inom ramen för fjärde respektive femte ramprogrammet).

| 1.4 | BIMCO/ISF:s rapport om arbetskraft (7), som offentliggjordes i april 2000, är troligtvis den mest omfattande studien hittills av tillgång och efterfrågan globalt sett när det gäller sjöfolk på handelsfartyg. Enligt beräkningarna där saknas det 16 000 befäl, dvs. 4 % av arbetsstyrkan. Beräkningarna för 2010 för befäl visar, efter en känslighetsanalys, en variation mellan ett överskott på cirka 11 % och en brist på 24 %, beroende på tillväxt, bemanningskompetens, personalavgångar och ökad utbildning. En uppdatering som förväntas komma under 2005 beräknas uppvisa ett underskott. Enligt FST/ECSA:s gemensamma undersökning 1998 (8) är problemet för EU:s del dock mer omfattande med en uppskattad brist på ungefär 13 000 befäl 2001, som kommer att öka till ungefär 36 000 befäl 2006. |
| --- | --- |

1.4

BIMCO/ISF:s rapport om arbetskraft (7), som offentliggjordes i april 2000, är troligtvis den mest omfattande studien hittills av tillgång och efterfrågan globalt sett när det gäller sjöfolk på handelsfartyg. Enligt beräkningarna där saknas det 16 000 befäl, dvs. 4 % av arbetsstyrkan. Beräkningarna för 2010 för befäl visar, efter en känslighetsanalys, en variation mellan ett överskott på cirka 11 % och en brist på 24 %, beroende på tillväxt, bemanningskompetens, personalavgångar och ökad utbildning. En uppdatering som förväntas komma under 2005 beräknas uppvisa ett underskott. Enligt FST/ECSA:s gemensamma undersökning 1998 (8) är problemet för EU:s del dock mer omfattande med en uppskattad brist på ungefär 13 000 befäl 2001, som kommer att öka till ungefär 36 000 befäl 2006.

| 1.5 | I en studie (9) som nyligen genomfördes i Storbritannien av Cardiffs universitet på uppdrag av det brittiska transportministeriet, sjöfartskammaren och sjöfartssällskapet konstaterades en betydande brist på kvalificerade sjömän som skulle kunna ta landbaserad anställning inom sjöfartssektorn i Storbritannien. |
| --- | --- |

1.5

I en studie (9) som nyligen genomfördes i Storbritannien av Cardiffs universitet på uppdrag av det brittiska transportministeriet, sjöfartskammaren och sjöfartssällskapet konstaterades en betydande brist på kvalificerade sjömän som skulle kunna ta landbaserad anställning inom sjöfartssektorn i Storbritannien.

| 1.6 | Kommissionen har konstaterat att närsjöfart är en självklar del av transportsystemet (10). Ett antal åtgärder har vidtagits för att främja närsjöfart, bland annat inom ramen för riktlinjerna för statsstöd till sjötransporter, men detta har inte inneburit några större konkreta förbättringar av sysselsättningen för EU-sjöfolk. Det registrerade tonnaget har upphört att minska i vissa medlemsstater, och i några länder har det till och med ökat, men trots detta har antalet EU-medborgare inom sjöfarten fortsatt att avta. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen har konstaterat att närsjöfart är en självklar del av transportsystemet (10). Ett antal åtgärder har vidtagits för att främja närsjöfart, bland annat inom ramen för riktlinjerna för statsstöd till sjötransporter, men detta har inte inneburit några större konkreta förbättringar av sysselsättningen för EU-sjöfolk. Det registrerade tonnaget har upphört att minska i vissa medlemsstater, och i några länder har det till och med ökat, men trots detta har antalet EU-medborgare inom sjöfarten fortsatt att avta.

2.   Kommissionens rekommendationer för främjandet av rekrytering och utbildning av sjöfolk och av sjötransporter (11)

| 2.1 | Kommissionen konstaterar att sysselsättning och utbildning är två områden för vilka medlemsstaterna har huvudansvaret, men fastställer ändå prioriterade åtgärder och utfärdar rekommendationer för dessa enligt följande:






  a) | Medlemsstaterna bör eftersträva korrekt tillämpning av gällande gemenskapslagstiftning och internationell lagstiftning om boende- och arbetsförhållandena samt en god kvalitet på rutinerna ombord så att de sociala villkoren förbättras, vilket skulle göra det lättare att rekrytera och behålla kvalificerad personal. |
| --- | --- | --- |

2.1

Kommissionen konstaterar att sysselsättning och utbildning är två områden för vilka medlemsstaterna har huvudansvaret, men fastställer ändå prioriterade åtgärder och utfärdar rekommendationer för dessa enligt följande:

a)

Medlemsstaterna bör eftersträva korrekt tillämpning av gällande gemenskapslagstiftning och internationell lagstiftning om boende- och arbetsförhållandena samt en god kvalitet på rutinerna ombord så att de sociala villkoren förbättras, vilket skulle göra det lättare att rekrytera och behålla kvalificerad personal.

| b) | Kommissionen konstaterar ökad konkurrens från billigare arbetskraft från länder utanför EU på den tidtabellsbundna passagerar- och färjetrafiken inom EU. En lösning på detta problem kräver gemensamma åtgärder med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen konstaterar ökad konkurrens från billigare arbetskraft från länder utanför EU på den tidtabellsbundna passagerar- och färjetrafiken inom EU. En lösning på detta problem kräver gemensamma åtgärder med arbetsmarknadens parter.

| c) | Kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter organiserar samordnade informationskampanjer på nationell och europeisk nivå för att återupprätta sjöfartsnäringens image och ge ungdomarna fakta om vad en karriär till sjöss innebär. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter organiserar samordnade informationskampanjer på nationell och europeisk nivå för att återupprätta sjöfartsnäringens image och ge ungdomarna fakta om vad en karriär till sjöss innebär.

| d) | Redarna bör undersöka möjligheterna till förbättring av arbets- och levnadsvillkoren, inbegripet schemaläggning och ersättning. |
| --- | --- |

d)

Redarna bör undersöka möjligheterna till förbättring av arbets- och levnadsvillkoren, inbegripet schemaläggning och ersättning.

| e) | Sjöutbildningssystem av hög kvalitet måste upprätthållas i EU, och medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna måste säkerställa ett tillräckligt antal platser för utbildning ombord. |
| --- | --- |

e)

Sjöutbildningssystem av hög kvalitet måste upprätthållas i EU, och medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna måste säkerställa ett tillräckligt antal platser för utbildning ombord.

| f) | Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bör undersöka och utnyttja de möjligheter som ges inom ramen för befintliga gemenskapsinstrument för finansiellt stöd till sjöfartsutbildning, |
| --- | --- |

f)

Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bör undersöka och utnyttja de möjligheter som ges inom ramen för befintliga gemenskapsinstrument för finansiellt stöd till sjöfartsutbildning,

| g) | Gemenskapen kan stödja sjöfartsbranschens ansträngningar för att avhjälpa den nuvarande bristen på EU-sjöfolk genom bidrag till flera tillfälliga forskningsprojekt inom ramen för det sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

g)

Gemenskapen kan stödja sjöfartsbranschens ansträngningar för att avhjälpa den nuvarande bristen på EU-sjöfolk genom bidrag till flera tillfälliga forskningsprojekt inom ramen för det sjätte ramprogrammet.

| 2.1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén gav uttryck för åsikten (12) att alla de som kommissionens meddelande om rekrytering och utbildning av sjöpersonal riktade sig till skulle beakta dessa rekommendationer. Särskilt hänvisades till de medlemsstater som i stor utsträckning använder statligt stöd till sjötransporter samt olika former av EU-stöd. Kommittén riktade uppmärksamheten mot vikten av att förbättra levnads- och arbetsvillkoren ombord, ratificering och genomförande av relevanta internationella standarder och, där så behövs, lämpliga åtgärder för att höja den sociala status och den arbetstillfredsställelse som en sjöanställning medför. Kommittén påpekade också behovet av att medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna samarbetar och främjar yrket. |
| --- | --- |

2.1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén gav uttryck för åsikten (12) att alla de som kommissionens meddelande om rekrytering och utbildning av sjöpersonal riktade sig till skulle beakta dessa rekommendationer. Särskilt hänvisades till de medlemsstater som i stor utsträckning använder statligt stöd till sjötransporter samt olika former av EU-stöd. Kommittén riktade uppmärksamheten mot vikten av att förbättra levnads- och arbetsvillkoren ombord, ratificering och genomförande av relevanta internationella standarder och, där så behövs, lämpliga åtgärder för att höja den sociala status och den arbetstillfredsställelse som en sjöanställning medför. Kommittén påpekade också behovet av att medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna samarbetar och främjar yrket.

| 2.2 | Kommissionen konstaterar att sjötransporter är ett område där medlemsstaterna har huvudansvaret, och fastställer prioriterade åtgärder och utfärdar rekommendationer för dessa. Även om närsjöfarten har uppmärksammats i hög grad har inte åtgärderna begränsats till denna sektor. Följande betonas:






  a) | Lagstiftningsåtgärder, t.ex. genomförande av direktivet om vissa rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och avgår från hamnar i medlemsstaterna (IMO:s FAL-formulär), genomförande av Marco Polo-programmet, standardisering och harmonisering av intermodala lastenheter, höghastighetsvattenvägar samt miljövänligare sjöfart. |
| --- | --- | --- |

2.2

Kommissionen konstaterar att sjötransporter är ett område där medlemsstaterna har huvudansvaret, och fastställer prioriterade åtgärder och utfärdar rekommendationer för dessa. Även om närsjöfarten har uppmärksammats i hög grad har inte åtgärderna begränsats till denna sektor. Följande betonas:

a)

Lagstiftningsåtgärder, t.ex. genomförande av direktivet om vissa rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och avgår från hamnar i medlemsstaterna (IMO:s FAL-formulär), genomförande av Marco Polo-programmet, standardisering och harmonisering av intermodala lastenheter, höghastighetsvattenvägar samt miljövänligare sjöfart.

| b) | Tekniska åtgärder, t.ex. genomförande av ”Vägledning för tullförfaranden vid närsjöfart”, kartläggning och undanröjande av hinder så att närsjöfarten kan bli framgångsrikare, tillnärmning av nationell tillämpning och datorisering av gemenskapens tullförfaranden samt forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

b)

Tekniska åtgärder, t.ex. genomförande av ”Vägledning för tullförfaranden vid närsjöfart”, kartläggning och undanröjande av hinder så att närsjöfarten kan bli framgångsrikare, tillnärmning av nationell tillämpning och datorisering av gemenskapens tullförfaranden samt forskning och teknisk utveckling.

| c) | Verksamhetsinriktade åtgärder, t.ex. samordnade servicepunkter för myndigheter, tryggande av den centrala roll Short Sea Shipping Focal Points (kontaktpersoner för närsjöfart) har, en väl fungerande verksamhet hos SPC (nationella center för främjande av närsjöfart) och god vägledning till dessa, stärkande av närsjöfartens image som ett attraktivt alternativ till andra transportsätt samt insamling av statistik. |
| --- | --- |

c)

Verksamhetsinriktade åtgärder, t.ex. samordnade servicepunkter för myndigheter, tryggande av den centrala roll Short Sea Shipping Focal Points (kontaktpersoner för närsjöfart) har, en väl fungerande verksamhet hos SPC (nationella center för främjande av närsjöfart) och god vägledning till dessa, stärkande av närsjöfartens image som ett attraktivt alternativ till andra transportsätt samt insamling av statistik.

| 2.2.1 | EESK stödde kommissionens förslag i sitt yttrande (13) om handlingsprogrammet för främjande av närsjöfart. Kommittén påpekade dock behovet av att avlägsna flaskhalsar så att närsjöfarten i större utsträckning kan samverka med andra transportsätt. Kommittén uttryckte farhågor inom ett antal relaterade områden. EESK betonade också vikten av kontinuerlig övervakning av att åtgärderna genomförs. |
| --- | --- |

2.2.1

EESK stödde kommissionens förslag i sitt yttrande (13) om handlingsprogrammet för främjande av närsjöfart. Kommittén påpekade dock behovet av att avlägsna flaskhalsar så att närsjöfarten i större utsträckning kan samverka med andra transportsätt. Kommittén uttryckte farhågor inom ett antal relaterade områden. EESK betonade också vikten av kontinuerlig övervakning av att åtgärderna genomförs.

3.   Rådets rekommendationer för främjandet av rekrytering och utbildning av sjöfolk och sjötransporter

| 3.1 | Rådet (14) stödde den allmänna strukturen och politiska inriktningen i kommissionens meddelande om utbildning och rekrytering av sjöfolk (15) och bekräftade sjöfartens betydelse för världshandeln och den interna handeln inom gemenskapen. Rådet konstaterade även att sjötransport är den effektivaste, miljövänligaste och billigaste transportformen. |
| --- | --- |

3.1

Rådet (14) stödde den allmänna strukturen och politiska inriktningen i kommissionens meddelande om utbildning och rekrytering av sjöfolk (15) och bekräftade sjöfartens betydelse för världshandeln och den interna handeln inom gemenskapen. Rådet konstaterade även att sjötransport är den effektivaste, miljövänligaste och billigaste transportformen.

| 3.2 | Rådet konstaterade att sjöfarten är konkurrensutsatt, men betonade vikten av att bekämpa undermålig sjöfart genom att både införliva internationella standarder och fylla luckorna i internationell lagstiftning, inklusive den lagstiftning som avser sjömännens boende- och arbetsförhållanden som utgör grundläggande inslag i fartygssäkerheten. |
| --- | --- |

3.2

Rådet konstaterade att sjöfarten är konkurrensutsatt, men betonade vikten av att bekämpa undermålig sjöfart genom att både införliva internationella standarder och fylla luckorna i internationell lagstiftning, inklusive den lagstiftning som avser sjömännens boende- och arbetsförhållanden som utgör grundläggande inslag i fartygssäkerheten.

| 3.3 | Rådet betonade att den mänskliga faktorn är av avgörande betydelse för att kunna bedriva en kvalitetssjöfart, och underströk behovet av att på ett positivt sätt påverka allmänhetens inställning vad avser både yrkets image och möjligheterna i en anställning till sjöss. |
| --- | --- |

3.3

Rådet betonade att den mänskliga faktorn är av avgörande betydelse för att kunna bedriva en kvalitetssjöfart, och underströk behovet av att på ett positivt sätt påverka allmänhetens inställning vad avser både yrkets image och möjligheterna i en anställning till sjöss.

| 3.4 | Rådet konstaterade att gemenskapens riktlinjer för statligt stöd inom sjöfartssektorn har positiva effekter när det gäller att upprätthålla konkurrenskraften för medlemsstaternas handelsflottor och för att öka antalet fartyg i medlemsstaternas fartygsregister. |
| --- | --- |

3.4

Rådet konstaterade att gemenskapens riktlinjer för statligt stöd inom sjöfartssektorn har positiva effekter när det gäller att upprätthålla konkurrenskraften för medlemsstaternas handelsflottor och för att öka antalet fartyg i medlemsstaternas fartygsregister.

| 3.5 | Rådet erkände sjötransporternas betydelse och utfärdade bl.a. följande rekommendationer:






  a) | Att man i ett tidigt skede tar fram ”reviderade gemenskapsriktlinjer för statligt stöd inom sjöfartssektorn för att stimulera upprätthållandet av konkurrenskraften och främjandet av sakkunskap inom europeisk sjöfart samt sysselsättningen av europeiskt sjöfolk”. |
| --- | --- | --- |

3.5

Rådet erkände sjötransporternas betydelse och utfärdade bl.a. följande rekommendationer:

a)

Att man i ett tidigt skede tar fram ”reviderade gemenskapsriktlinjer för statligt stöd inom sjöfartssektorn för att stimulera upprätthållandet av konkurrenskraften och främjandet av sakkunskap inom europeisk sjöfart samt sysselsättningen av europeiskt sjöfolk”.

| b) | Att medlemsstaterna förmedlar ”en positivare uppfattning om sjöfarten”. |
| --- | --- |

b)

Att medlemsstaterna förmedlar ”en positivare uppfattning om sjöfarten”.

| c) | Att ytterligare främja kvalitetssjöfart ”genom en striktare efterlevnad av IMO:s och den internationella arbetsorganisationens (ILO) rättsliga instrument, men också av gemenskapslagstiftningen, i samband med flagg- och hamnstatskontroll”. |
| --- | --- |

c)

Att ytterligare främja kvalitetssjöfart ”genom en striktare efterlevnad av IMO:s och den internationella arbetsorganisationens (ILO) rättsliga instrument, men också av gemenskapslagstiftningen, i samband med flagg- och hamnstatskontroll”.

| d) | Att beakta ”möjligheterna att inrätta ett europeiskt kvalitetsbelöningssystem genom vilket förtjänstfulla aktörer såsom rederier, fartyg och kanske även hamnar, som uppfyller bland annat normerna för säkerhet, boende- och arbetsförhållanden för sjöfolk, trygghet och miljöskydd, vinner erkännande som ett incitament för att främja kvalitetssjöfart”. |
| --- | --- |

d)

Att beakta ”möjligheterna att inrätta ett europeiskt kvalitetsbelöningssystem genom vilket förtjänstfulla aktörer såsom rederier, fartyg och kanske även hamnar, som uppfyller bland annat normerna för säkerhet, boende- och arbetsförhållanden för sjöfolk, trygghet och miljöskydd, vinner erkännande som ett incitament för att främja kvalitetssjöfart”.

| e) | Man ”välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en rapport om möjligheten att utveckla särskilda förfaranden för erkännande av behörighetscertifikat för sjöfolk inom gemenskapen” och se till att STCW-kraven uppfylls. |
| --- | --- |

e)

Man ”välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en rapport om möjligheten att utveckla särskilda förfaranden för erkännande av behörighetscertifikat för sjöfolk inom gemenskapen” och se till att STCW-kraven uppfylls.

| f) | Att arbetsmarknadens parter inom sjöfartsnäringen skall ”bidra till medlemsstaternas och kommissionens ansträngningar för att locka ungdomar till sjömansyrket,” bl.a. genom att skapa attraktiva arbets- och löneförhållanden. De bör också främja anställning av kvinnor både ombord och i land. |
| --- | --- |

f)

Att arbetsmarknadens parter inom sjöfartsnäringen skall ”bidra till medlemsstaternas och kommissionens ansträngningar för att locka ungdomar till sjömansyrket,” bl.a. genom att skapa attraktiva arbets- och löneförhållanden. De bör också främja anställning av kvinnor både ombord och i land.

| g) | Att framför allt redarna skall ”säkerställa och bevara en tillräcklig anställningsnivå för EU-medborgare ombord på fartygen och i rederierna”. Redarna bör främja möjligheterna till en karriär med rörlighet, befordran och framtida anställning i land, särskilt genom att med unga befälspersoner teckna anställningskontrakt som innebär möjligheter till högre befattningar. Redarna bör också bidra till förbättring av arbets- och boendeförhållandena, särskilt genom att utnyttja möjligheterna inom modern teknik och kommunikation. |
| --- | --- |

g)

Att framför allt redarna skall ”säkerställa och bevara en tillräcklig anställningsnivå för EU-medborgare ombord på fartygen och i rederierna”. Redarna bör främja möjligheterna till en karriär med rörlighet, befordran och framtida anställning i land, särskilt genom att med unga befälspersoner teckna anställningskontrakt som innebär möjligheter till högre befattningar. Redarna bör också bidra till förbättring av arbets- och boendeförhållandena, särskilt genom att utnyttja möjligheterna inom modern teknik och kommunikation.

| h) | Att beakta vikten av konventioner om arbetsvillkor, t.ex. ILO-konventionerna. |
| --- | --- |

h)

Att beakta vikten av konventioner om arbetsvillkor, t.ex. ILO-konventionerna.

4.   Europaparlamentets ståndpunkter i fråga om främjandet av rekrytering och utbildning av sjöfolk samt transporter

| 4.1 | Europaparlamentet har flera gånger tagit upp frågan om främjande av sjötransporter och sjöfolk. I sin senaste resolution om ökad sjösäkerhet (P5_TA_PROV(2004)0350), som tillkom efter oljetankfartyget Prestiges förlisning utanför Galiciens kust i Spanien, presenteras ett antal förslag som, om de genomförs, skulle bidra avsevärt, direkt och indirekt, till främjandet av EU-sjöfarten, och gynna både EU-redare och EU-sjöfolk. |
| --- | --- |

4.1

Europaparlamentet har flera gånger tagit upp frågan om främjande av sjötransporter och sjöfolk. I sin senaste resolution om ökad sjösäkerhet (P5_TA_PROV(2004)0350), som tillkom efter oljetankfartyget Prestiges förlisning utanför Galiciens kust i Spanien, presenteras ett antal förslag som, om de genomförs, skulle bidra avsevärt, direkt och indirekt, till främjandet av EU-sjöfarten, och gynna både EU-redare och EU-sjöfolk.

| 4.2 | EESK noterar med intresse bl.a. följande rekommendationer ur rapporten: |
| --- | --- |

4.2

EESK noterar med intresse bl.a. följande rekommendationer ur rapporten:

| 4.2.1 | ”Europaparlamentet efterlyser en övergripande och konsekvent europeisk sjöfartspolitik som syftar till att skapa ett europeiskt område för sjösäkerhet. Denna politik bör framför allt grunda sig på följande åtgärder:






  — | förbud mot fartyg som inte uppfyller normerna, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

”Europaparlamentet efterlyser en övergripande och konsekvent europeisk sjöfartspolitik som syftar till att skapa ett europeiskt område för sjösäkerhet. Denna politik bör framför allt grunda sig på följande åtgärder:

—

förbud mot fartyg som inte uppfyller normerna,

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | förbättring av arbets- och levnadsförhållanden ombord samt främjande av utbildning för de yrkesverksamma inom sjöfarten.” |
| --- | --- |

—

förbättring av arbets- och levnadsförhållanden ombord samt främjande av utbildning för de yrkesverksamma inom sjöfarten.”

| 4.2.2 | ”Europaparlamentet betonar att det med tanke på sjösäkerheten är viktigt att sjömännen har motivationsbefrämjande löner och att det överutnyttjande som förekommer på ett flertal fartyg bör upphöra. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att sjömansyrket harmoniseras och uppvärderas lagstiftningsvägen på europeisk nivå samt att agera inom IMO.” |
| --- | --- |

4.2.2

”Europaparlamentet betonar att det med tanke på sjösäkerheten är viktigt att sjömännen har motivationsbefrämjande löner och att det överutnyttjande som förekommer på ett flertal fartyg bör upphöra. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att sjömansyrket harmoniseras och uppvärderas lagstiftningsvägen på europeisk nivå samt att agera inom IMO.”

| 4.2.3 | ”Europaparlamentet efterlyser åtgärder som bidrar till ökad respekt för sjöfartsyrkena, så att de blir mer attraktiva för ungdomar i allmänhet, och för europeiska ungdomar i synnerhet.” |
| --- | --- |

4.2.3

”Europaparlamentet efterlyser åtgärder som bidrar till ökad respekt för sjöfartsyrkena, så att de blir mer attraktiva för ungdomar i allmänhet, och för europeiska ungdomar i synnerhet.”

5.   Allmänna kommentarer och observationer

| 5.1 | Som en del i det pågående programmet för hållbar utveckling inom EU har sjöfarten en erkänt viktig roll. Sjötransportens betydelse bekräftades i kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (16), och riktlinjerna för en sjöfartspolitik gavs i dokumentet ”European Union Legislation and Objectives for Sea Transport” (EU:s lagstiftning och mål för sjötransporter) (17). |
| --- | --- |

5.1

Som en del i det pågående programmet för hållbar utveckling inom EU har sjöfarten en erkänt viktig roll. Sjötransportens betydelse bekräftades i kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (16), och riktlinjerna för en sjöfartspolitik gavs i dokumentet ”European Union Legislation and Objectives for Sea Transport” (EU:s lagstiftning och mål för sjötransporter) (17).

| 5.2 | Sjöfarten transporterar 40,7 % av EU:s export och import om man ser till värdet, och 69,9 % sett till vikten (18). Dessa siffror är betydligt högre för de medlemsstater som utgör öar. Sjötransporter är det viktigaste transportsättet för handel med länder utanför EU. |
| --- | --- |

5.2

Sjöfarten transporterar 40,7 % av EU:s export och import om man ser till värdet, och 69,9 % sett till vikten (18). Dessa siffror är betydligt högre för de medlemsstater som utgör öar. Sjötransporter är det viktigaste transportsättet för handel med länder utanför EU.

| 5.3 | När det gäller handeln inom gemenskapen transporterar sjöfarten 12 % av värdet, och 19,7 % av vikten (19). För öar utan fast landförbindelse och vissa regioner är siffrorna betydligt högre, i synnerhet för Storbritannien och Irland som är nästan fullständigt beroende av sjötransporter för sitt ekonomiska välstånd. |
| --- | --- |

5.3

När det gäller handeln inom gemenskapen transporterar sjöfarten 12 % av värdet, och 19,7 % av vikten (19). För öar utan fast landförbindelse och vissa regioner är siffrorna betydligt högre, i synnerhet för Storbritannien och Irland som är nästan fullständigt beroende av sjötransporter för sitt ekonomiska välstånd.

| 5.4 | En sund och livskraftig sjöfartsnäring bidrar till upprätthållandet av andra transportformer. Vidare leder en framgångsrik sjöfartsnäring till att sjöfartssektorn i vidare bemärkelse kan fortleva och blomstra, i synnerhet när det gäller att tillgodose behovet av utbildat sjöfolk med hög kompetens som kan gå över till service-, finans-, fritids- eller tillverkningssidan, Det finns vissa möjligheter att ersätta dessa, men alternativa utbildningsmetoder är inte alltid önskvärda eller möjliga. |
| --- | --- |

5.4

En sund och livskraftig sjöfartsnäring bidrar till upprätthållandet av andra transportformer. Vidare leder en framgångsrik sjöfartsnäring till att sjöfartssektorn i vidare bemärkelse kan fortleva och blomstra, i synnerhet när det gäller att tillgodose behovet av utbildat sjöfolk med hög kompetens som kan gå över till service-, finans-, fritids- eller tillverkningssidan, Det finns vissa möjligheter att ersätta dessa, men alternativa utbildningsmetoder är inte alltid önskvärda eller möjliga.

| 5.5 | Det är nödvändigt att göra åtskillnad mellan manskap och befäl. Redare verkar vara mer benägna att anställa EU-befäl, trots högre arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

5.5

Det är nödvändigt att göra åtskillnad mellan manskap och befäl. Redare verkar vara mer benägna att anställa EU-befäl, trots högre arbetskraftskostnader.

| 5.6 | Ett stort antal EU-sjöbefäl har sin anställning till havs inom områden som präglas av hög risk och stora värden och i högre positioner inom näringen ombord på olika typer av fartyg. Dessa personers erfarenheter används i stor utsträckning i både rederier och flottförvaltning, inom och utom EU. |
| --- | --- |

5.6

Ett stort antal EU-sjöbefäl har sin anställning till havs inom områden som präglas av hög risk och stora värden och i högre positioner inom näringen ombord på olika typer av fartyg. Dessa personers erfarenheter används i stor utsträckning i både rederier och flottförvaltning, inom och utom EU.

| 5.7 | EU-manskap har i stor utsträckning ersatts av icke-EU-sjöfolk på EU-registrerade fartyg. I ökande grad begränsas EU-manskapets anställningsmöjligheter till specialfartyg, bland annat inom energisektorn ute till havs. Detta är en effekt av rederiernas åtgärder för att minska arbetskostnaderna och förbli konkurrenskraftiga eller öka sin lönsamhet. |
| --- | --- |

5.7

EU-manskap har i stor utsträckning ersatts av icke-EU-sjöfolk på EU-registrerade fartyg. I ökande grad begränsas EU-manskapets anställningsmöjligheter till specialfartyg, bland annat inom energisektorn ute till havs. Detta är en effekt av rederiernas åtgärder för att minska arbetskostnaderna och förbli konkurrenskraftiga eller öka sin lönsamhet.

| 5.8 | Det erkänns allmänt att hamnar är vitala transportknutpunkter som är väsentliga för främjandet av handel och ekonomisk utveckling i medlemsstaterna. Hamnarnas betydelse som transportknutpunkter stöds av statistik från den europeiska hamnorganisationen ESPO:s årsrapport för 2003 (20). I EU-hamnarna är man i hög grad beroende av sjöfolk med stor kompetens och erfarenhet på många poster. Lotsar och hamnchefer är lättidentifierade grupper, men det behövs erfaret sjöfolk även i hamnens förvaltning och transportkedjor. |
| --- | --- |

5.8

Det erkänns allmänt att hamnar är vitala transportknutpunkter som är väsentliga för främjandet av handel och ekonomisk utveckling i medlemsstaterna. Hamnarnas betydelse som transportknutpunkter stöds av statistik från den europeiska hamnorganisationen ESPO:s årsrapport för 2003 (20). I EU-hamnarna är man i hög grad beroende av sjöfolk med stor kompetens och erfarenhet på många poster. Lotsar och hamnchefer är lättidentifierade grupper, men det behövs erfaret sjöfolk även i hamnens förvaltning och transportkedjor.

| 5.9 | Stora inkomster genereras inom EU genom tillhandahållande av specialiserade sjöfartstjänster. Förutom den direkta flottförvaltningen och flottornas verksamhet omfattas även områden som mäklarverksamhet och rättsliga och finansiella tjänster. |
| --- | --- |

5.9

Stora inkomster genereras inom EU genom tillhandahållande av specialiserade sjöfartstjänster. Förutom den direkta flottförvaltningen och flottornas verksamhet omfattas även områden som mäklarverksamhet och rättsliga och finansiella tjänster.

| 5.10 | Tillverkningen av utrustning, inbegripet säkerhetsutrustning, för skepps- och fritidsnäringen är betydande inom EU. Ett antal f.d. sjömän är anställda inom denna sektor, inom både utveckling och försäljning. |
| --- | --- |

5.10

Tillverkningen av utrustning, inbegripet säkerhetsutrustning, för skepps- och fritidsnäringen är betydande inom EU. Ett antal f.d. sjömän är anställda inom denna sektor, inom både utveckling och försäljning.

| 5.11 | Varvsindustrin har visserligen drabbats hårt av ökande konkurrens, särskilt från Fjärran Östern, men är fortfarande viktig för vissa medlemsstaters och regioners ekonomi. Tillverkningen är nu koncentrerad på örlogs-, kryssnings- och specialfartyg. Verksamheten är också stor inom områdena reparation av fartyg och leveranser till energisektorn ute till havs. |
| --- | --- |

5.11

Varvsindustrin har visserligen drabbats hårt av ökande konkurrens, särskilt från Fjärran Östern, men är fortfarande viktig för vissa medlemsstaters och regioners ekonomi. Tillverkningen är nu koncentrerad på örlogs-, kryssnings- och specialfartyg. Verksamheten är också stor inom områdena reparation av fartyg och leveranser till energisektorn ute till havs.

| 5.12 | Efterfrågan på kvalificerade och erfarna sjömän är också stor i tillsynsorganen i medlemsstaterna. Sådan personal är av stor betydelse för att säkerställa en adekvat flagg- och hamnstatskontroll av fartyg i syfte att garantera människors säkerhet till havs och skyddet av den marina miljön. |
| --- | --- |

5.12

Efterfrågan på kvalificerade och erfarna sjömän är också stor i tillsynsorganen i medlemsstaterna. Sådan personal är av stor betydelse för att säkerställa en adekvat flagg- och hamnstatskontroll av fartyg i syfte att garantera människors säkerhet till havs och skyddet av den marina miljön.

| 5.13 | Gemenskapens sjöfartsskolor tillhandahåller utbildning av hög kvalitet för personer från länder utanför EU, vilket bidrar till ökad sjösäkerhet och ökat skydd av människor och den marina miljön. |
| --- | --- |

5.13

Gemenskapens sjöfartsskolor tillhandahåller utbildning av hög kvalitet för personer från länder utanför EU, vilket bidrar till ökad sjösäkerhet och ökat skydd av människor och den marina miljön.

| 5.14 | EU-sjöfolk med hög kompetens och stor erfarenhet krävs för hållbar utveckling inom sjöfartsinfrastrukturen och servicerelaterade undersektorer. Det gemensamma förslaget från ECSA/ETF om ett projekt (21) för fastställande av karriärvägar inom sjöfartsnäringen har antagits, och slutsatserna av detta torde bli tillgängliga under 2005. |
| --- | --- |

5.14

EU-sjöfolk med hög kompetens och stor erfarenhet krävs för hållbar utveckling inom sjöfartsinfrastrukturen och servicerelaterade undersektorer. Det gemensamma förslaget från ECSA/ETF om ett projekt (21) för fastställande av karriärvägar inom sjöfartsnäringen har antagits, och slutsatserna av detta torde bli tillgängliga under 2005.

| 5.15 | Det finns otillräckliga belägg för att unga EU-medborgare inte skulle vilja ägna sig åt en karriär i sjöfartsbranschen. Effektiva kampanjer för möjligheterna inom sjöfartsnäringen lockar ett betydande antal sökande. |
| --- | --- |

5.15

Det finns otillräckliga belägg för att unga EU-medborgare inte skulle vilja ägna sig åt en karriär i sjöfartsbranschen. Effektiva kampanjer för möjligheterna inom sjöfartsnäringen lockar ett betydande antal sökande.

6.   Sjöfartsanställning

| 6.1 | Man kan konstatera att arbetskraften åldras och att de nuvarande rekryteringsnivåerna är otillräckliga för att upprätthålla det nuvarande antalet EU-anställda inom sjöfartssektorn. Detta gäller i synnerhet befäl i högre befattningar, som inte enbart anställs på EU-flaggade fartyg utan som efterfrågas också på fartyg med utomeuropeisk flagg. Med tanke på den tid det tar att utbilda sådana personer och den tid det tar för dem att skaffa sig nödvändig erfarenhet måste man konstatera att situationen är på väg att bli kritisk i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

6.1

Man kan konstatera att arbetskraften åldras och att de nuvarande rekryteringsnivåerna är otillräckliga för att upprätthålla det nuvarande antalet EU-anställda inom sjöfartssektorn. Detta gäller i synnerhet befäl i högre befattningar, som inte enbart anställs på EU-flaggade fartyg utan som efterfrågas också på fartyg med utomeuropeisk flagg. Med tanke på den tid det tar att utbilda sådana personer och den tid det tar för dem att skaffa sig nödvändig erfarenhet måste man konstatera att situationen är på väg att bli kritisk i vissa medlemsstater.

| 6.2 | Lockelsen i en sjöfartsanställning tycks variera avsevärt mellan olika medlemsstater. Detta kan vara en följd av skillnader i ekonomiska villkor, geografisk belägenhet eller kultur. |
| --- | --- |

6.2

Lockelsen i en sjöfartsanställning tycks variera avsevärt mellan olika medlemsstater. Detta kan vara en följd av skillnader i ekonomiska villkor, geografisk belägenhet eller kultur.

| 6.3 | Det har sagts att ungdomar i ökande grad är ovilliga att tillbringa långa perioder till havs eftersom det inte anses socialt och ekonomiskt attraktivt. Det finns dock få yrken som erbjuder så långa ledigheter som kan användas för rekreation och resor. |
| --- | --- |

6.3

Det har sagts att ungdomar i ökande grad är ovilliga att tillbringa långa perioder till havs eftersom det inte anses socialt och ekonomiskt attraktivt. Det finns dock få yrken som erbjuder så långa ledigheter som kan användas för rekreation och resor.

| 6.4 | Det finns empiriska bevis från Storbritannien för att effektiva kampanjer och ökad medvetenhet om karriärmöjligheterna inom sjöfartsnäringen leder till ett tillräckligt antal unga sökande till de utbildningsplatser som erbjuds. |
| --- | --- |

6.4

Det finns empiriska bevis från Storbritannien för att effektiva kampanjer och ökad medvetenhet om karriärmöjligheterna inom sjöfartsnäringen leder till ett tillräckligt antal unga sökande till de utbildningsplatser som erbjuds.

| 6.5 | För att trygga de långsiktiga behoven i sjöfartsnäringens infrastrukturindustri – och som ett led i en informationskampanj för att få ungdomar att söka sig till sjöfartsanställning – är det av största vikt att kunna erbjuda en ”karriär inom sjöfartsnäringen” i stället för en ”karriär till sjöss”. Detta skulle innebära att man visar på de stora möjligheter som finns och minskar ungdomarnas och föräldrarnas motstånd mot en karriär inom branschen. |
| --- | --- |

6.5

För att trygga de långsiktiga behoven i sjöfartsnäringens infrastrukturindustri – och som ett led i en informationskampanj för att få ungdomar att söka sig till sjöfartsanställning – är det av största vikt att kunna erbjuda en ”karriär inom sjöfartsnäringen” i stället för en ”karriär till sjöss”. Detta skulle innebära att man visar på de stora möjligheter som finns och minskar ungdomarnas och föräldrarnas motstånd mot en karriär inom branschen.

| 6.6 | Sjöfartsutbildningen bör uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen och den internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) och dessutom motsvara branschens behov och förse individen med beredskap inför tekniska förändringar. |
| --- | --- |

6.6

Sjöfartsutbildningen bör uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen och den internationella säkerhetsorganisationskoden (ISM-koden) och dessutom motsvara branschens behov och förse individen med beredskap inför tekniska förändringar.

| 6.7 | Sjöfolk från fiskerinäringen och örlogsflottan utgör en användbar men begränsad reserv av ytterligare arbetskraft inom sjöfartsnäringen. Antalet personer som på så vis skulle kunna ta anställning inom sjöfartssektorn, till sjöss eller i land, minskar dock i och med fiskerinäringens nedgång och minskningen av EU:s flottor. Även om EU:s fiskeflottor krymper avsevärt skulle detta troligtvis inte innebära en ökad tillgång på arbetskraft för sjöfartsnäringen totalt sett på grund av den åldrande arbetskraften. |
| --- | --- |

6.7

Sjöfolk från fiskerinäringen och örlogsflottan utgör en användbar men begränsad reserv av ytterligare arbetskraft inom sjöfartsnäringen. Antalet personer som på så vis skulle kunna ta anställning inom sjöfartssektorn, till sjöss eller i land, minskar dock i och med fiskerinäringens nedgång och minskningen av EU:s flottor. Även om EU:s fiskeflottor krymper avsevärt skulle detta troligtvis inte innebära en ökad tillgång på arbetskraft för sjöfartsnäringen totalt sett på grund av den åldrande arbetskraften.

| 6.8 | Att behålla EU-manskap är även viktigt för att kunna upprätthålla en hög europeisk sjöfartskompetens. Genom rätt utbildning kan de för övrigt utgöra en värdefull källa för rekrytering till officersposter. |
| --- | --- |

6.8

Att behålla EU-manskap är även viktigt för att kunna upprätthålla en hög europeisk sjöfartskompetens. Genom rätt utbildning kan de för övrigt utgöra en värdefull källa för rekrytering till officersposter.

7.   Sjötransporter

| 7.1 | Ett antal initiativ har tagits för att främja närsjöfarten i medlemsstaterna. I vissa fall har de nyss inletts och effekterna kan ännu inte fastställas. Det verkar dock som om det förekommer mycket litet samarbete mellan medlemsstaterna. Initiativ som utmärkning av höghastighetsvattenvägar är till nytta för att höja sjöfartsnäringens profil. Alla medlemsstater bör göras delaktiga och samarbeta om åtgärder för att till fullo utnyttja sjötransporter. |
| --- | --- |

7.1

Ett antal initiativ har tagits för att främja närsjöfarten i medlemsstaterna. I vissa fall har de nyss inletts och effekterna kan ännu inte fastställas. Det verkar dock som om det förekommer mycket litet samarbete mellan medlemsstaterna. Initiativ som utmärkning av höghastighetsvattenvägar är till nytta för att höja sjöfartsnäringens profil. Alla medlemsstater bör göras delaktiga och samarbeta om åtgärder för att till fullo utnyttja sjötransporter.

| 7.2 | När det gäller stödåtgärder till sjöfartsnäringen är riktlinjerna för statligt stöd centrala för att uppnå konkurrens på lika villkor mellan medlemsstaterna och ökad konkurrenskraft, men effektiviteten i åtgärderna kan ifrågasättas mot bakgrund av den fortsatta minskningen av antalet EU-medborgare inom sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

7.2

När det gäller stödåtgärder till sjöfartsnäringen är riktlinjerna för statligt stöd centrala för att uppnå konkurrens på lika villkor mellan medlemsstaterna och ökad konkurrenskraft, men effektiviteten i åtgärderna kan ifrågasättas mot bakgrund av den fortsatta minskningen av antalet EU-medborgare inom sjöfartssektorn.

| 7.3 | Det finns tecken på att några medlemsstater inte fullt ut tillämpar de bestämmelser som finns i riktlinjerna om statligt stöd. Dessutom tycks det finnas en bristande vilja till förändring på områden där begränsningar finns eller upplevs finnas. |
| --- | --- |

7.3

Det finns tecken på att några medlemsstater inte fullt ut tillämpar de bestämmelser som finns i riktlinjerna om statligt stöd. Dessutom tycks det finnas en bristande vilja till förändring på områden där begränsningar finns eller upplevs finnas.

| 7.4 | Det är medlemsstaternas ansvar att främja sjöfartsnäringen, men bristen på central samordning tycks hämma utvecklingen. En följd av detta är att initiativ som är avsedda för att främja närsjöfart, t.ex. Marco Polo-programmet eller projektet med höghastighetsvattenvägar, ännu inte har hunnit ge resultat. |
| --- | --- |

7.4

Det är medlemsstaternas ansvar att främja sjöfartsnäringen, men bristen på central samordning tycks hämma utvecklingen. En följd av detta är att initiativ som är avsedda för att främja närsjöfart, t.ex. Marco Polo-programmet eller projektet med höghastighetsvattenvägar, ännu inte har hunnit ge resultat.

8.   Rekommendationer

| 8.1 | Kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder och utfärda rekommendationer om att






  a) | utvärdera befintliga åtgärder för främjande av sjötransporter i medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

8.1

Kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder och utfärda rekommendationer om att

a)

utvärdera befintliga åtgärder för främjande av sjötransporter i medlemsstaterna,

| b) | utvärdera befintliga åtgärder för främjande av utbildning av sjöfolk i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

utvärdera befintliga åtgärder för främjande av utbildning av sjöfolk i medlemsstaterna,

| c) | bedöma hur mycket EU-sjöfolk som krävs för att upprätthålla sjöfartsinfrastrukturen och olika kringnäringar, |
| --- | --- |

c)

bedöma hur mycket EU-sjöfolk som krävs för att upprätthålla sjöfartsinfrastrukturen och olika kringnäringar,

| d) | undersöka hur de befintliga riktlinjerna för statligt stöd fungerar i praktiken och huruvida de är lämpliga med hänsyn till 1:a nivån av behörighetsbevis, samt dessutom granska bestämmelser om kopplingen mellan utbildningen och 2:a och 3:e nivån i STCW:s behörighetsbevis för tjänstgöring/utbildning under anställning ombord, |
| --- | --- |

d)

undersöka hur de befintliga riktlinjerna för statligt stöd fungerar i praktiken och huruvida de är lämpliga med hänsyn till 1:a nivån av behörighetsbevis, samt dessutom granska bestämmelser om kopplingen mellan utbildningen och 2:a och 3:e nivån i STCW:s behörighetsbevis för tjänstgöring/utbildning under anställning ombord,

| e) | säkerställa att prioriteringen är att anställa, utbilda och behålla EU-medborgare som sjöfolk. |
| --- | --- |

e)

säkerställa att prioriteringen är att anställa, utbilda och behålla EU-medborgare som sjöfolk.

| 8.2 | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder och utfärda rekommendationer om att






  a) | se till att de centrala ILO-konventionerna och andra konsoliderade konventioner, IMO-konventionerna i deras ändrade lydelse samt EU-direktiven genomförs och respekteras med avseende på adekvata anställnings- och levnadsvillkor, |
| --- | --- | --- |

8.2

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder och utfärda rekommendationer om att

a)

se till att de centrala ILO-konventionerna och andra konsoliderade konventioner, IMO-konventionerna i deras ändrade lydelse samt EU-direktiven genomförs och respekteras med avseende på adekvata anställnings- och levnadsvillkor,

| b) | tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för utbildning med hänsyn till befintliga riktlinjer om statligt stöd, i förekommande fall inbegripet skattesystem och system för social trygghet, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för utbildning med hänsyn till befintliga riktlinjer om statligt stöd, i förekommande fall inbegripet skattesystem och system för social trygghet,

| c) | fastställa eventuella ytterligare åtgärder för att främja rekrytering och utbildning av EU-sjöfolk, |
| --- | --- |

c)

fastställa eventuella ytterligare åtgärder för att främja rekrytering och utbildning av EU-sjöfolk,

| d) | tillsammans med arbetsmarknadens parter genomföra effektiva informationskampanjer för att uppmuntra ungdomar att välja ett yrke inom sjöfartsnäringen, |
| --- | --- |

d)

tillsammans med arbetsmarknadens parter genomföra effektiva informationskampanjer för att uppmuntra ungdomar att välja ett yrke inom sjöfartsnäringen,

| e) | se till att utbildningsinrättningar av hög kvalitet för specialistutbildning inom sjöfartsbranschen får tillräckliga ekonomiska medel, |
| --- | --- |

e)

se till att utbildningsinrättningar av hög kvalitet för specialistutbildning inom sjöfartsbranschen får tillräckliga ekonomiska medel,

| f) | uppmuntra bredare stöd från sjöfartsnäringen till utbildningen av sjöfolk, |
| --- | --- |

f)

uppmuntra bredare stöd från sjöfartsnäringen till utbildningen av sjöfolk,

| g) | säkerställa nödvändig transportinfrastruktur för att underlätta och utvidga användningen av sjötransporter, |
| --- | --- |

g)

säkerställa nödvändig transportinfrastruktur för att underlätta och utvidga användningen av sjötransporter,

| h) | främja användningen av sjötransporter som ett miljövänligt transportsätt, |
| --- | --- |

h)

främja användningen av sjötransporter som ett miljövänligt transportsätt,

| i) | se till att många olika typer av fartyg finns tillgängliga för olika strategiska och ekonomiska behov, |
| --- | --- |

i)

se till att många olika typer av fartyg finns tillgängliga för olika strategiska och ekonomiska behov,

| j) | se till att inga åtgärder vidtas som innebär ökat straffrättsligt ansvar för sjöfolk, och avlägsna eventuella befintliga åtgärder med detta syfte, i synnerhet när det gäller befälhavare, |
| --- | --- |

j)

se till att inga åtgärder vidtas som innebär ökat straffrättsligt ansvar för sjöfolk, och avlägsna eventuella befintliga åtgärder med detta syfte, i synnerhet när det gäller befälhavare,

| 8.3 | Europaparlamentet och rådet bör






  a) | stödja kommissionens förslag till åtgärder för främjande av sjötransporter, |
| --- | --- | --- |

8.3

Europaparlamentet och rådet bör

a)

stödja kommissionens förslag till åtgärder för främjande av sjötransporter,

| b) | stödja kommissionens förslag till åtgärder för främjande av rekrytering och utbildning av sjöfolk, |
| --- | --- |

b)

stödja kommissionens förslag till åtgärder för främjande av rekrytering och utbildning av sjöfolk,

| c) | övervaka kommissionens verksamhet med avseende på åtgärder som syftar till att främja sjötransport, |
| --- | --- |

c)

övervaka kommissionens verksamhet med avseende på åtgärder som syftar till att främja sjötransport,

| d) | övervaka kommissionens verksamhet med avseende på åtgärder som syftar till att främja rekrytering och utbildning av sjöfolk. |
| --- | --- |

d)

övervaka kommissionens verksamhet med avseende på åtgärder som syftar till att främja rekrytering och utbildning av sjöfolk.

| 8.4 | Redarna bör vidta åtgärder för att






  a) | säkerställa lämpliga anställningsvillkor och sociala förhållanden i syfte att rekrytera och behålla EU-sjöfolk av hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

8.4

Redarna bör vidta åtgärder för att

a)

säkerställa lämpliga anställningsvillkor och sociala förhållanden i syfte att rekrytera och behålla EU-sjöfolk av hög kvalitet,

| b) | sträva efter att rekrytera personer med stor potential och tillhandahålla lämplig utbildning, |
| --- | --- |

b)

sträva efter att rekrytera personer med stor potential och tillhandahålla lämplig utbildning,

| c) | se till att det finns ett tillräckligt antal utbildningsplatser, och därefter anställningar, för att säkerställa tillgången till EU-befäl i högre befattningar, |
| --- | --- |

c)

se till att det finns ett tillräckligt antal utbildningsplatser, och därefter anställningar, för att säkerställa tillgången till EU-befäl i högre befattningar,

| d) | undersöka olika sätt att utveckla sjöfarten för handel inom och utanför EU. |
| --- | --- |

d)

undersöka olika sätt att utveckla sjöfarten för handel inom och utanför EU.

| 8.5 | Fackföreningarna bör vidta åtgärder för att






  a) | främja möjligheterna till karriär inom sjöfartsnäringen, |
| --- | --- | --- |

8.5

Fackföreningarna bör vidta åtgärder för att

a)

främja möjligheterna till karriär inom sjöfartsnäringen,

| b) | sträva efter att säkerställa hög yrkesmässig kvalitet bland EU-sjöfolk, |
| --- | --- |

b)

sträva efter att säkerställa hög yrkesmässig kvalitet bland EU-sjöfolk,

| c) | delta i främjandet av sjöfartsnäringen, inbegripet närsjöfarten. |
| --- | --- |

c)

delta i främjandet av sjöfartsnäringen, inbegripet närsjöfarten.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(96) 81 slutlig, 8.4.1997.

1

(2)  EGT C 109, 8.4.1997, s. 1

2

(3)  KOM(2001) 188 slutlig, 6.4.2001. EESK:s yttrande: EUT C 80, 3.4.2002, s. 9.

3

(4)  Källa: Joint Study of the Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) and of the European Community Shipowners' Association (ECSA): ”Improving the Employment Opportunities for EU Seafarers: An Investigation to Identify Seafarers Training and Education Priorities” (1998).

4

(5)  Methar: Harmonisation of European Maritime Education and Training Schemes (harmonisering av europeisk sjöutbildning).

5

(6)  Metnet: Thematic Network on Maritime Education, Training and Mobility of Seafarers (temainriktat nätverk för sjöutbildning, fortbildning och rörlighet för sjöfolk).

6

(7)  BIMCO (Baltic and International Maritime Council)/ISF (International Shipping Federation) 2000 Manpower Update - The World-wide Demand for and Supply of Seafarers - april 2000.

7

(8)  Se fotnot 3.

8

(9)  Källa: Studien ”The UK economy's requirements for people with experience of working at sea 2003”, beställd av det brittiska transportministeriet, sjöfartskammaren och sjöfartssällskapet i Storbritannien, utförd av universitetet i Cardiff.

9

(10)  KOM (2003) 155 slutlig, 7.4.2003.

10

(11)  Se fotnot 3.

11

(12)  EESK:s yttrande, EGT C 80, 3.4.2002, s. 9.

12

(13)  EESK:s yttrande, EGT C 32, 5.2.2004, s. 67.

13

(14)  Rådets 2515:e möte, 5.6.2003, 9686/03 (Presse 146).

14

(15)  Se fotnot 3.

15

(16)  Vitbok - Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden (Europeiska kommissionen, 2001).

16

(17)  Sjöfartspolitik: ”European Union legislation and objectives for sea transport” (Europeiska kommissionen, 2001).

17

(18)  Källa: EU Energy and Transport in Figures - Statistical Pocketbook 2003 (EU:s energi och transporter i siffror - statistik i pocketutgåva för år 2002) – Europeiska kommissionen.

18

(19)  Se fotnot 16.

19

(20)  European Sea Ports Organisation, årsrapport 2003.

20

(21)  Förslag till gemensamt ECSA/ETF-projekt om fastställande av karriärvägar inom sjöfartsnäringen 2004.

21

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/48

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens beslut om tillämpningen av artikel 86 i fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” och ”Utkast till kommissionens direktiv om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag”

(2005/C 157/06)

Den 19 mars 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 oktober 2004. Föredragande var Bernardo Hernández Bataller och medföredragande var Umberto Burani.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för och 9 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | I artikel 3.1 g i EG-fördraget fastställs att gemenskapens verksamhet skall innefatta ”en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids”. Ett viktigt inslag i denna ordning är att bevara en effektiv kontroll för att undvika att stödet till medlemsstaterna snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

1.1

I artikel 3.1 g i EG-fördraget fastställs att gemenskapens verksamhet skall innefatta ”en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids”. Ett viktigt inslag i denna ordning är att bevara en effektiv kontroll för att undvika att stödet till medlemsstaterna snedvrider konkurrensen.

| 1.2 | Europeiska rådet har vid flera på varandra följande möten påpekat att statsstöden måste kontrolleras. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 24 mars 2001 påpekas att ”Nivån på det statliga stödet i Europeiska unionen måste sänkas och systemet göras mer genomblickbart. I detta syfte bör medlemsstaterna påvisa en successiv minskning av det statliga stödet i förhållande till BNP senast 2003, med beaktande av behovet av att rikta om stödet mot övergripande mål av gemensamt intresse, inbegripet mål som avser sammanhållningen”. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska rådet har vid flera på varandra följande möten påpekat att statsstöden måste kontrolleras. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 24 mars 2001 påpekas att ”Nivån på det statliga stödet i Europeiska unionen måste sänkas och systemet göras mer genomblickbart. I detta syfte bör medlemsstaterna påvisa en successiv minskning av det statliga stödet i förhållande till BNP senast 2003, med beaktande av behovet av att rikta om stödet mot övergripande mål av gemensamt intresse, inbegripet mål som avser sammanhållningen”.

| 1.3 | Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag som syftar till att reglera det statliga stödet i form av ersättning för offentliga tjänster till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Förslaget omfattar ett beslut och ett särskilt gemenskapsramverk samt en ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (1). |
| --- | --- |

1.3

Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag som syftar till att reglera det statliga stödet i form av ersättning för offentliga tjänster till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Förslaget omfattar ett beslut och ett särskilt gemenskapsramverk samt en ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (1).

| 1.4 | Förslagets målsättning är att tillämpa bestämmelserna i fördraget, framför allt konkurrensreglerna, på sådan ekonomisk ersättning som medlemsstaterna betalar för vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som helt eller delvis syftar till att täcka extrakostnaderna till följd av åläggandet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

1.4

Förslagets målsättning är att tillämpa bestämmelserna i fördraget, framför allt konkurrensreglerna, på sådan ekonomisk ersättning som medlemsstaterna betalar för vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som helt eller delvis syftar till att täcka extrakostnaderna till följd av åläggandet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

| 1.4.1 | I förslaget görs dock åtskillnad mellan olika sorters ersättning, vilket begränsar dess tillämpning. Den form av ersättning som uppfyller de fyra villkor som Europeiska gemenskapernas domstol fastställde i Altmark (2)- och Enirisorse (3)-målen omfattas exempelvis inte av de nya bestämmelserna. Där fastställs följande: Det mottagande företaget skall uttryckligen ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och denna skyldighet skall vara klart definierad; de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas skall vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt; ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst; ersättningen skall, i de fall kontrakt tilldelas utan ett optimalt offentligt upphandlingsförfarande, fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och för ändamålet välutrustat företag skulle ha haft för att fullgöra dessa förpliktelser, samtidigt som man skall väga in intäkterna och en rimlig vinst från utförandet av tjänsterna. Sådan ersättning svarar enligt EG-domstolen inte mot fördragets bestämmelser om ”statligt stöd”. |
| --- | --- |

1.4.1

I förslaget görs dock åtskillnad mellan olika sorters ersättning, vilket begränsar dess tillämpning. Den form av ersättning som uppfyller de fyra villkor som Europeiska gemenskapernas domstol fastställde i Altmark (2)- och Enirisorse (3)-målen omfattas exempelvis inte av de nya bestämmelserna. Där fastställs följande: Det mottagande företaget skall uttryckligen ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och denna skyldighet skall vara klart definierad; de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas skall vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt; ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst; ersättningen skall, i de fall kontrakt tilldelas utan ett optimalt offentligt upphandlingsförfarande, fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och för ändamålet välutrustat företag skulle ha haft för att fullgöra dessa förpliktelser, samtidigt som man skall väga in intäkterna och en rimlig vinst från utförandet av tjänsterna. Sådan ersättning svarar enligt EG-domstolen inte mot fördragets bestämmelser om ”statligt stöd”.

| 1.4.2 | Från tillämpningen undantas dessutom ”stöd av mindre betydelse” enligt kommissionens förordning (EG) 69/2001 av den 12 januari 2001 (4) och det statliga stödet till radio och TV i allmänhetens tjänst (5). |
| --- | --- |

1.4.2

Från tillämpningen undantas dessutom ”stöd av mindre betydelse” enligt kommissionens förordning (EG) 69/2001 av den 12 januari 2001 (4) och det statliga stödet till radio och TV i allmänhetens tjänst (5).

| 1.4.3 | Enligt bestämmelserna i EG-fördragets artikel 73 och i rådets förordningar (EEG) 1191/69 (6) och 1107/70 (7) undantas också stöd till landbaserade transporter (järnväg, väg och inre vattenvägar) när det gäller företag som enbart tillhandahåller stads-, förorts- eller regionaltrafik. |
| --- | --- |

1.4.3

Enligt bestämmelserna i EG-fördragets artikel 73 och i rådets förordningar (EEG) 1191/69 (6) och 1107/70 (7) undantas också stöd till landbaserade transporter (järnväg, väg och inre vattenvägar) när det gäller företag som enbart tillhandahåller stads-, förorts- eller regionaltrafik.

| 1.4.4 | På grundval av kommissionens egna bedömningar omfattas med hänsyn till den gemensamma transportpolitikens särskilda mål inte heller ersättning för offentliga tjänster inom sektorerna för sjö- och flygtransporter (8) av denna tillämpning. Ett undantag är sjötransportsektorn i de fall de offentliga tjänsterna avser sjöförbindelser med öar, om den årliga trafiken är högst 100 000 passagerare. |
| --- | --- |

1.4.4

På grundval av kommissionens egna bedömningar omfattas med hänsyn till den gemensamma transportpolitikens särskilda mål inte heller ersättning för offentliga tjänster inom sektorerna för sjö- och flygtransporter (8) av denna tillämpning. Ett undantag är sjötransportsektorn i de fall de offentliga tjänsterna avser sjöförbindelser med öar, om den årliga trafiken är högst 100 000 passagerare.

| 1.4.5 | Följaktligen är förslaget förutom när det gäller nämnda öförbindelser också tillämpligt på sådan ersättning för offentliga tjänster som utgör statligt stöd och som beviljas företag som är verksamma inom alla sektorer som regleras i fördraget, om denna ersättning uppfyller följande villkor:






  1) | Ersättning till företag med en årlig omsättning exklusive skatt ”på mindre än ...” (fastställs senare) (9) sammanlagt under de två räkenskapsåren före det år då tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse tilldelades och med en årlig ersättning för att tillhandahålla tjänsten i fråga ”på mindre än ...” (fastställs senare) (10), som när det gäller kreditinstitut ersätts av ”ett tröskelvärde på ...” (fastställs senare) av den totala balansomslutningen. |
| --- | --- | --- |

1.4.5

Följaktligen är förslaget förutom när det gäller nämnda öförbindelser också tillämpligt på sådan ersättning för offentliga tjänster som utgör statligt stöd och som beviljas företag som är verksamma inom alla sektorer som regleras i fördraget, om denna ersättning uppfyller följande villkor:

1)

Ersättning till företag med en årlig omsättning exklusive skatt ”på mindre än ...” (fastställs senare) (9) sammanlagt under de två räkenskapsåren före det år då tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse tilldelades och med en årlig ersättning för att tillhandahålla tjänsten i fråga ”på mindre än ...” (fastställs senare) (10), som när det gäller kreditinstitut ersätts av ”ett tröskelvärde på ...” (fastställs senare) av den totala balansomslutningen.

| 2) | Ersättning för offentliga tjänster som beviljats sjukhus som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

2)

Ersättning för offentliga tjänster som beviljats sjukhus som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 3) | Ersättning för offentliga tjänster som beviljats företag med ansvar för subventionerat boende som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

3)

Ersättning för offentliga tjänster som beviljats företag med ansvar för subventionerat boende som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 1.4.6 | Statstödens förenlighet med tillämpningen av fördragets artikel 86.2 ändras inte genom att beslutet tillämpas på dessa områden under förutsättning att vissa villkor uppfylls. Europeiska kommissionen föreslår därför att man skall göra åtskillnad mellan stöd som är så stort att det kan orsaka stora snedvridningar av konkurrensen å ena sidan, och mindre stöd å andra sidan. |
| --- | --- |

1.4.6

Statstödens förenlighet med tillämpningen av fördragets artikel 86.2 ändras inte genom att beslutet tillämpas på dessa områden under förutsättning att vissa villkor uppfylls. Europeiska kommissionen föreslår därför att man skall göra åtskillnad mellan stöd som är så stort att det kan orsaka stora snedvridningar av konkurrensen å ena sidan, och mindre stöd å andra sidan.

| 1.4.7 | I förslaget läggs också stor vikt vid behovet av insyn i de ekonomiska förbindelserna mellan medlemsstaterna och de statliga företagen eller andra som har skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och därför föreslår man att gällande direktiv 80/723/EEG skall ändras genom en ny definition av ”företag som är skyldigt att ha separat redovisning”. Denna skulle innebära att skyldigheten att ha separat redovisning blir tillämplig på företag som får ersättning för en allmännyttig tjänst och som även utför verksamheter vid sidan av tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, oavsett hur denna ersättning bedöms juridiskt. |
| --- | --- |

1.4.7

I förslaget läggs också stor vikt vid behovet av insyn i de ekonomiska förbindelserna mellan medlemsstaterna och de statliga företagen eller andra som har skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och därför föreslår man att gällande direktiv 80/723/EEG skall ändras genom en ny definition av ”företag som är skyldigt att ha separat redovisning”. Denna skulle innebära att skyldigheten att ha separat redovisning blir tillämplig på företag som får ersättning för en allmännyttig tjänst och som även utför verksamheter vid sidan av tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, oavsett hur denna ersättning bedöms juridiskt.

| 1.4.8 | Slutligen skall förslaget inte påverka tillämpningen av särskilda, strängare bestämmelser om skyldigheterna avseende offentliga tjänster som ingår i sektorsspecifik gemenskapslagstiftning eller i gällande gemenskapsbestämmelser om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.4.8

Slutligen skall förslaget inte påverka tillämpningen av särskilda, strängare bestämmelser om skyldigheterna avseende offentliga tjänster som ingår i sektorsspecifik gemenskapslagstiftning eller i gällande gemenskapsbestämmelser om offentlig upphandling.

| 1.4.9 | Under alla förhållanden begränsas förslagets tillämpningsområde till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget, trots att det inte ges någon definition av begreppet. |
| --- | --- |

1.4.9

Under alla förhållanden begränsas förslagets tillämpningsområde till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget, trots att det inte ges någon definition av begreppet.

| 1.4.10 | Förslaget innehåller en del andra, mer konkreta bestämmelser, bland annat avseende förenlighet och undantag från anmälningsplikt, krav i anslutning till offentliga uppdrag och beräkningsmetoder för ersättning. |
| --- | --- |

1.4.10

Förslaget innehåller en del andra, mer konkreta bestämmelser, bland annat avseende förenlighet och undantag från anmälningsplikt, krav i anslutning till offentliga uppdrag och beräkningsmetoder för ersättning.

| 1.4.11 | I beslutets artikel 2 anges att under förutsättning att de fastställda villkoren uppfylls är ersättningen för offentliga tjänster förenlig med inre marknaden och undantas från skyldigheten om förhandsanmälan enligt EG-fördragets artikel 88.3. |
| --- | --- |

1.4.11

I beslutets artikel 2 anges att under förutsättning att de fastställda villkoren uppfylls är ersättningen för offentliga tjänster förenlig med inre marknaden och undantas från skyldigheten om förhandsanmälan enligt EG-fördragets artikel 88.3.

| 1.4.12 | Enligt beslutets artikel 4 bör de allmännyttiga tjänsterna anförtros genom en officiell rättsakt (lag, annan författning eller avtal) som anger den exakta arten av skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, de berörda företagen och det berörda området. |
| --- | --- |

1.4.12

Enligt beslutets artikel 4 bör de allmännyttiga tjänsterna anförtros genom en officiell rättsakt (lag, annan författning eller avtal) som anger den exakta arten av skyldigheterna att tillhandahålla offentliga tjänster, de berörda företagen och det berörda området.

| 1.4.13 | Sistnämnda fall behandlas mycket detaljerat i såväl beslutets artikel 5 som i artiklarna 12–23 i gemenskapsramen. Ersättningen får inte vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som orsakats av fullgörandet av skyldigheterna avseende offentliga tjänster, med hänsyn till de intäkter som tjänsterna ger och en rimlig vinst. |
| --- | --- |

1.4.13

Sistnämnda fall behandlas mycket detaljerat i såväl beslutets artikel 5 som i artiklarna 12–23 i gemenskapsramen. Ersättningen får inte vara större än vad som är nödvändigt för att täcka de kostnader som orsakats av fullgörandet av skyldigheterna avseende offentliga tjänster, med hänsyn till de intäkter som tjänsterna ger och en rimlig vinst.

| 1.4.14 | Kostnaderna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta olika kostnader i samband med tillhandahållandet av den berörda tjänsten, ett rimligt bidrag till fasta kostnader och en rimlig avkastning på eget kapital under förutsättning att det går till ifrågavarande tjänster (11). Kostnader för annan verksamhet kan däremot inte täckas. Rent allmänt skall kostnaderna beräknas enligt erkända bokföringsprinciper. |
| --- | --- |

1.4.14

Kostnaderna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan omfatta olika kostnader i samband med tillhandahållandet av den berörda tjänsten, ett rimligt bidrag till fasta kostnader och en rimlig avkastning på eget kapital under förutsättning att det går till ifrågavarande tjänster (11). Kostnader för annan verksamhet kan däremot inte täckas. Rent allmänt skall kostnaderna beräknas enligt erkända bokföringsprinciper.

| 1.4.15 | De inkomster som skall beaktas måste åtminstone omfatta alla intäkter från tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse. Med rimlig vinst avses en avkastning på kapital där man tar hänsyn till den risk företaget löper, eller till att företaget inte löper någon risk alls, på grund av statens intervention (12). |
| --- | --- |

1.4.15

De inkomster som skall beaktas måste åtminstone omfatta alla intäkter från tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse. Med rimlig vinst avses en avkastning på kapital där man tar hänsyn till den risk företaget löper, eller till att företaget inte löper någon risk alls, på grund av statens intervention (12).

| 1.4.16 | Slutligen bör staten regelbundet kontrollera att den ersättning som betalas ut inte är för stor, den får inte överstiga vad som krävs för tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom sådant statsstöd inte vore förenligt med den gemensamma marknaden. Om den överskjutande delen av ersättningsbeloppet inte överstiger 10 % av den årliga ersättningen kan det dock räknas av följande år. Det kan dessutom hända att det krävs en ersättning som överstiger 10 % på grund av årliga kostnadsvariationer när det gäller vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I så fall bör staten sektorsvis genomföra en regelbunden avstämning minst vart tredje år, och återbetalning bör ske därefter. |
| --- | --- |

1.4.16

Slutligen bör staten regelbundet kontrollera att den ersättning som betalas ut inte är för stor, den får inte överstiga vad som krävs för tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom sådant statsstöd inte vore förenligt med den gemensamma marknaden. Om den överskjutande delen av ersättningsbeloppet inte överstiger 10 % av den årliga ersättningen kan det dock räknas av följande år. Det kan dessutom hända att det krävs en ersättning som överstiger 10 % på grund av årliga kostnadsvariationer när det gäller vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I så fall bör staten sektorsvis genomföra en regelbunden avstämning minst vart tredje år, och återbetalning bör ske därefter.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Med föreliggande förslag uppfylls kommissionens åtagande vid Europeiska rådet i Laeken i december 2001 att förbättra den juridiska säkerheten när det gäller ersättning för allmänna tjänster och mer konkret att fastställa en gemenskapsram till stöd för företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13). |
| --- | --- |

2.1

Med föreliggande förslag uppfylls kommissionens åtagande vid Europeiska rådet i Laeken i december 2001 att förbättra den juridiska säkerheten när det gäller ersättning för allmänna tjänster och mer konkret att fastställa en gemenskapsram till stöd för företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13).

| 2.2 | Det råder onekligen juridisk osäkerhet när det gäller vilka bestämmelser som skall gälla för finansieringen av tjänster i allmänhetens intresse och framför allt vad gäller tillämpningen av bestämmelserna för statsstöd, trots de juridiska villkor som EG-domstolen (tidigare nämnda Altmark- respektive Enirisorse-målet) fastställt på detta område. |
| --- | --- |

2.2

Det råder onekligen juridisk osäkerhet när det gäller vilka bestämmelser som skall gälla för finansieringen av tjänster i allmänhetens intresse och framför allt vad gäller tillämpningen av bestämmelserna för statsstöd, trots de juridiska villkor som EG-domstolen (tidigare nämnda Altmark- respektive Enirisorse-målet) fastställt på detta område.

| 2.3 | Man bör dock klargöra dessa villkor och framför allt metoderna för kostnadsberäkningen (insyn, parametrar) samt vilka typer av allmänna tjänster som skall omfattas av ersättningen (14). |
| --- | --- |

2.3

Man bör dock klargöra dessa villkor och framför allt metoderna för kostnadsberäkningen (insyn, parametrar) samt vilka typer av allmänna tjänster som skall omfattas av ersättningen (14).

| 2.4 | Förslaget förefaller vara av särskilt intresse för de ekonomiska aktörerna, eftersom allt offentligt ekonomiskt stöd som de erhåller för tjänster i allmänhetens intresse och som inte anmälts till kommissionen, oavsett belopp, kan betraktas som illegalt så länge den rättsliga ramen inte har trätt i kraft. |
| --- | --- |

2.4

Förslaget förefaller vara av särskilt intresse för de ekonomiska aktörerna, eftersom allt offentligt ekonomiskt stöd som de erhåller för tjänster i allmänhetens intresse och som inte anmälts till kommissionen, oavsett belopp, kan betraktas som illegalt så länge den rättsliga ramen inte har trätt i kraft.

| 2.5 | Följaktligen kan de inför domstol i medlemsstaterna åtalas för olagligt agerande. |
| --- | --- |

2.5

Följaktligen kan de inför domstol i medlemsstaterna åtalas för olagligt agerande.

| 2.6 | Behovet är desto större då det finns två områden – finansiering och tilldelning av kontrakt – där medlemsstaternas behörighet att fastställa och utveckla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ofta står i konflikt med vissa grundläggande bestämmelser i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

2.6

Behovet är desto större då det finns två områden – finansiering och tilldelning av kontrakt – där medlemsstaternas behörighet att fastställa och utveckla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ofta står i konflikt med vissa grundläggande bestämmelser i gemenskapslagstiftningen.

| 2.7 | Medlemsstaterna har stor handlingsfrihet att besluta om och hur tjänsterna skall finansieras. I frånvaro av gemenskapsharmonisering begränsar deras behörighet endast av den europeiska konkurrensrätten (15), dock under förutsättning att det inte inverkar negativt på de sociala tjänsterna eller inkräktar på subsidiaritetsprincipen, som är en konstitutionell regel av bindande karaktär som såväl EU som medlemsstaterna måste beakta och som inte får leda till att EU:s regelverk ifrågasätts. |
| --- | --- |

2.7

Medlemsstaterna har stor handlingsfrihet att besluta om och hur tjänsterna skall finansieras. I frånvaro av gemenskapsharmonisering begränsar deras behörighet endast av den europeiska konkurrensrätten (15), dock under förutsättning att det inte inverkar negativt på de sociala tjänsterna eller inkräktar på subsidiaritetsprincipen, som är en konstitutionell regel av bindande karaktär som såväl EU som medlemsstaterna måste beakta och som inte får leda till att EU:s regelverk ifrågasätts.

| 2.8 | Kommissionen bör undersöka hur man på ett tydligt sätt kan motivera vart och ett av förslagen (rättslig grund, behov, proportionalitet) och varför de – med hänsyn till bästa praxis och protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna – bör genomföras på gemenskapsnivå (subsidiaritetskriterierna, kvalitativa och/eller kvantitativa indikatorer). |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen bör undersöka hur man på ett tydligt sätt kan motivera vart och ett av förslagen (rättslig grund, behov, proportionalitet) och varför de – med hänsyn till bästa praxis och protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna – bör genomföras på gemenskapsnivå (subsidiaritetskriterierna, kvalitativa och/eller kvantitativa indikatorer).

| 2.9 | Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionens förslag mottas positivt. Det syftar i huvudsak till att ge medlemsstaternas offentliga myndigheter vägledning då de utför vissa grundläggande uppdrag. Exempelvis bör de se till att förfarandena för offentlig upphandling är transparenta och övervaka eventuella negativa effekter för den fria konkurrensen till följd av att företagen inte utför tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse (16) på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.9

Mot bakgrund av ovanstående bör kommissionens förslag mottas positivt. Det syftar i huvudsak till att ge medlemsstaternas offentliga myndigheter vägledning då de utför vissa grundläggande uppdrag. Exempelvis bör de se till att förfarandena för offentlig upphandling är transparenta och övervaka eventuella negativa effekter för den fria konkurrensen till följd av att företagen inte utför tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse (16) på ett effektivt sätt.

| 2.10 | EESK ställer sig positiv till ett lagstiftningsförslag som leder till att EG-domstolens villkor utvidgas i syfte att undanta ersättning för allmänna tjänster från tillämpningen av fördragsbestämmelserna avseende statligt stöd. |
| --- | --- |

2.10

EESK ställer sig positiv till ett lagstiftningsförslag som leder till att EG-domstolens villkor utvidgas i syfte att undanta ersättning för allmänna tjänster från tillämpningen av fördragsbestämmelserna avseende statligt stöd.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | En analys av förslaget väcker dock ett antal frågor avseende såväl innehåll som form. |
| --- | --- |

3.1

En analys av förslaget väcker dock ett antal frågor avseende såväl innehåll som form.

| 3.2 | Förslaget innehåller tre huvudmålsättningar som kan sammanfattas enligt följande: För det första skall det fastställas huruvida det ”relativt begränsade” offentliga stödet till företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är förenligt med inre marknaden. För det andra skall den juridiska säkerheten när det gäller ersättning för tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse som överstiger detta belopp stärkas genom en gemenskapsram med bedömningskriterier för dessa tjänster. För det tredje skall de kriterier som avgör om ersättningen kan betraktas som statligt stöd fastställas. |
| --- | --- |

3.2

Förslaget innehåller tre huvudmålsättningar som kan sammanfattas enligt följande: För det första skall det fastställas huruvida det ”relativt begränsade” offentliga stödet till företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är förenligt med inre marknaden. För det andra skall den juridiska säkerheten när det gäller ersättning för tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse som överstiger detta belopp stärkas genom en gemenskapsram med bedömningskriterier för dessa tjänster. För det tredje skall de kriterier som avgör om ersättningen kan betraktas som statligt stöd fastställas.

| 3.3 | Enligt EESK:s uppfattning bör man utvidga förslagets bestämmelser till att omfatta all ersättning för tjänster i allmänhetens intresse om denna är klart definierad och permanent och täcker merkostnaderna utan att överskrida dem. En förutsättning är att företagen för separat bokföring och att kommissionen och EG-domstolen i efterhand kan genomföra kontroller och vidta sanktioner. |
| --- | --- |

3.3

Enligt EESK:s uppfattning bör man utvidga förslagets bestämmelser till att omfatta all ersättning för tjänster i allmänhetens intresse om denna är klart definierad och permanent och täcker merkostnaderna utan att överskrida dem. En förutsättning är att företagen för separat bokföring och att kommissionen och EG-domstolen i efterhand kan genomföra kontroller och vidta sanktioner.

| 3.4 | Tillämpningsområdet avgränsas inte tydligt i förslaget. I beslutet fastställs tillämpningsområdet genom olika typer av kriterier som antingen utesluter vissa fall och olika sektorer (se punkt 1.4.2 – 1.4.4 ovan) eller begränsar dem på grund av kvantitativa eller kvalitativa kriterier (se punkt 1.4.5 ovan). |
| --- | --- |

3.4

Tillämpningsområdet avgränsas inte tydligt i förslaget. I beslutet fastställs tillämpningsområdet genom olika typer av kriterier som antingen utesluter vissa fall och olika sektorer (se punkt 1.4.2 – 1.4.4 ovan) eller begränsar dem på grund av kvantitativa eller kvalitativa kriterier (se punkt 1.4.5 ovan).

| 3.5 | Vidare använder man sig i förslaget av oklara rättsliga begrepp. Till exempel skall kostnadsberäkningen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utföras ”enligt godkända bokföringsprinciper”. Förslagets tillämpningsområde begränsas till ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget”, men som bekant definieras detta begrepp varken i fördragen eller i gemenskapens sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

3.5

Vidare använder man sig i förslaget av oklara rättsliga begrepp. Till exempel skall kostnadsberäkningen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utföras ”enligt godkända bokföringsprinciper”. Förslagets tillämpningsområde begränsas till ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget”, men som bekant definieras detta begrepp varken i fördragen eller i gemenskapens sekundärlagstiftning.

| 3.6 | EESK anser att alla former av öcabotage – i likhet med övriga transportmedel – bör uteslutas från tillämpningsområdet såvida kommissionen inte kan ge en lämplig motivering till varför dessa skall ingå i förslaget. |
| --- | --- |

3.6

EESK anser att alla former av öcabotage – i likhet med övriga transportmedel – bör uteslutas från tillämpningsområdet såvida kommissionen inte kan ge en lämplig motivering till varför dessa skall ingå i förslaget.

| 3.7 | Följaktligen och med tanke på att förslagets målsättningar är av utpräglad teknisk och instrumentell natur, förefaller det lämpligt att kräva att kommissionen klargör begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i förhållande till andra tjänster som tenderar att överlappa dessa i medlemsstaternas rättstraditioner, exempelvis offentliga tjänster och tjänster i allmänhetens intresse (17). De allmänna termer med vilka kommissionen beskriver begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utesluter i själva verket viss verksamhet av stort socialt intresse, som finansiering av forskning för att förbättra människors hälsa och konsumentskydd (18). |
| --- | --- |

3.7

Följaktligen och med tanke på att förslagets målsättningar är av utpräglad teknisk och instrumentell natur, förefaller det lämpligt att kräva att kommissionen klargör begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i förhållande till andra tjänster som tenderar att överlappa dessa i medlemsstaternas rättstraditioner, exempelvis offentliga tjänster och tjänster i allmänhetens intresse (17). De allmänna termer med vilka kommissionen beskriver begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utesluter i själva verket viss verksamhet av stort socialt intresse, som finansiering av forskning för att förbättra människors hälsa och konsumentskydd (18).

| 3.8 | Med hänsyn till behovet av att ur juridisk synpunkt klargöra begreppen ”tjänster av allmänt intresse” och ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” på överstatlig nivå, är det mindre brådskande att på samma nivå definiera sociala tjänster. Orsakerna är åtminstone två: De senare berör bara EU-lagstiftningen om de innebär en ekonomisk vinst för tjänsteleverantören, och i så fall omfattas de av ett av de två ovan nämnda koncepten. |
| --- | --- |

3.8

Med hänsyn till behovet av att ur juridisk synpunkt klargöra begreppen ”tjänster av allmänt intresse” och ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” på överstatlig nivå, är det mindre brådskande att på samma nivå definiera sociala tjänster. Orsakerna är åtminstone två: De senare berör bara EU-lagstiftningen om de innebär en ekonomisk vinst för tjänsteleverantören, och i så fall omfattas de av ett av de två ovan nämnda koncepten.

| 3.9 | I förslaget tar man inte heller upp hur man skall klassificera de olika typerna av finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, exempelvis solidarisk finansiering med tanke på problemen med tillgång till vissa nationella marknader (till exempel försäkringsmarknaden), eller hur man skall fastställa kriterier för att utvärdera bästa praxis på gemenskapsnivå, vilket som en av många fördelar skulle klargöra huruvida så kallad skumning (”cream skimming”) är laglig (19). |
| --- | --- |

3.9

I förslaget tar man inte heller upp hur man skall klassificera de olika typerna av finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, exempelvis solidarisk finansiering med tanke på problemen med tillgång till vissa nationella marknader (till exempel försäkringsmarknaden), eller hur man skall fastställa kriterier för att utvärdera bästa praxis på gemenskapsnivå, vilket som en av många fördelar skulle klargöra huruvida så kallad skumning (”cream skimming”) är laglig (19).

| 3.10 | I förslaget är kriterierna desamma när det gäller respekten för inre marknadens grundläggande regelverk oavsett sektorer och aktörernas reaktioner. |
| --- | --- |

3.10

I förslaget är kriterierna desamma när det gäller respekten för inre marknadens grundläggande regelverk oavsett sektorer och aktörernas reaktioner.

| 3.11 | På så vis tillämpas principen om likabehandling felaktigt på mycket olika förhållanden. Dricksvattendistribution, stadsrenhållning och avfallsåtervinning jämställs med el- och gasdistribution. Det rör sig dock om sektorer som fungerar under olika villkor (till exempel med avseende på miljöhänsyn och infrastrukturer m.m.) och som inte verkar på jämförbara marknader. De första berör enbart den lokala och regionala nivån, medan de andra berör den nationella, den transnationella och den internationella nivån. Därför är det inte lämpligt att tillämpa samma överstatliga finansieringsbestämmelser. |
| --- | --- |

3.11

På så vis tillämpas principen om likabehandling felaktigt på mycket olika förhållanden. Dricksvattendistribution, stadsrenhållning och avfallsåtervinning jämställs med el- och gasdistribution. Det rör sig dock om sektorer som fungerar under olika villkor (till exempel med avseende på miljöhänsyn och infrastrukturer m.m.) och som inte verkar på jämförbara marknader. De första berör enbart den lokala och regionala nivån, medan de andra berör den nationella, den transnationella och den internationella nivån. Därför är det inte lämpligt att tillämpa samma överstatliga finansieringsbestämmelser.

| 3.12 | Alla sektorer är inte heller lika attraktiva för aktörer på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vissa tjänster kräver särskild infrastruktur och utrustning, vilket naturligtvis medför ökade kostnader och kan utgöra ett hinder för privata investeringar på grund av bristande lönsamhet på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

3.12

Alla sektorer är inte heller lika attraktiva för aktörer på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vissa tjänster kräver särskild infrastruktur och utrustning, vilket naturligtvis medför ökade kostnader och kan utgöra ett hinder för privata investeringar på grund av bristande lönsamhet på kort eller medellång sikt.

| 3.13 | Den bristande överensstämmelsen i fördragen mellan hur man i konkurrensrätten betraktar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som undantag från artikel 86.2 å ena sidan, och det positiva erkännandet av dessa tjänster i fördragets artikel 16 och i artikel 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna å andra sidan upprepas också i detta förslag, vars rättsliga grund är artikel 86.3 i EG-fördraget. Detta förringar det grundläggande värde som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har såväl i EU:s politiska verksamhet (ekonomisk och territoriell sammanhållning) som när det gäller att säkerställa grundläggande rättigheter för medborgarna såsom fri rörlighet. |
| --- | --- |

3.13

Den bristande överensstämmelsen i fördragen mellan hur man i konkurrensrätten betraktar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som undantag från artikel 86.2 å ena sidan, och det positiva erkännandet av dessa tjänster i fördragets artikel 16 och i artikel 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna å andra sidan upprepas också i detta förslag, vars rättsliga grund är artikel 86.3 i EG-fördraget. Detta förringar det grundläggande värde som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har såväl i EU:s politiska verksamhet (ekonomisk och territoriell sammanhållning) som när det gäller att säkerställa grundläggande rättigheter för medborgarna såsom fri rörlighet.

| 3.14 | Problemen i anslutning till förslaget rör därmed själva grunden för den lagstiftningsteknik som kommissionen använder, åtminstone när det gäller två punkter: instrumentella ändamål och lagstiftningens effektivitet. När det gäller punkt ett förs tankarna till den välkända typologin för bestämmelser om gruppundantag, som ofta används i gemenskapsrätten avseende konkurrensförhållandena på inre marknaden. Eftersom förslaget i själva verket omfattar olika typer av situationer, finns det risk för en dold harmonisering genom att man i lagstiftningen förbiser att tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse är en komplex fråga, när det som egentligen behövs är en juridisk metod som är mer detaljerad och ingående. |
| --- | --- |

3.14

Problemen i anslutning till förslaget rör därmed själva grunden för den lagstiftningsteknik som kommissionen använder, åtminstone när det gäller två punkter: instrumentella ändamål och lagstiftningens effektivitet. När det gäller punkt ett förs tankarna till den välkända typologin för bestämmelser om gruppundantag, som ofta används i gemenskapsrätten avseende konkurrensförhållandena på inre marknaden. Eftersom förslaget i själva verket omfattar olika typer av situationer, finns det risk för en dold harmonisering genom att man i lagstiftningen förbiser att tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse är en komplex fråga, när det som egentligen behövs är en juridisk metod som är mer detaljerad och ingående.

| 3.15 | Detta leder vidare till punkt nummer två: lagstiftningens effektivitet. Utan ett föregående förslag till ramdirektiv – vilket kommittén förordar (20) – där man konsoliderar målsättningarna och de grundläggande principerna för tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, och där man klargör dels de begrepp som används i fördraget och sektorsdirektiven, dels villkoren för de olika enskilda aktörernas intervention (21), säkerställer inte föreliggande förslag den juridiska säkerhet som krävs på detta område inom inre marknaden. |
| --- | --- |

3.15

Detta leder vidare till punkt nummer två: lagstiftningens effektivitet. Utan ett föregående förslag till ramdirektiv – vilket kommittén förordar (20) – där man konsoliderar målsättningarna och de grundläggande principerna för tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse, och där man klargör dels de begrepp som används i fördraget och sektorsdirektiven, dels villkoren för de olika enskilda aktörernas intervention (21), säkerställer inte föreliggande förslag den juridiska säkerhet som krävs på detta område inom inre marknaden.

| 3.16 | Utan en sådan juridisk infrastruktur som nämnts kan man räkna med ett antal konflikter vad gäller tillämpning och tolkning som kan leda till att de behöriga rättsinstanserna bryter samman. Det kan i själva verket leda till överträdelser av subsidiaritetsprincipen som i den nuvarande integrationsprocessen har fått en stärkt skyddsnivå, vilket framgår av artikel I-9 i det särskilda protokoll som fogats till utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, som utarbetades av Europeiska konventet. |
| --- | --- |

3.16

Utan en sådan juridisk infrastruktur som nämnts kan man räkna med ett antal konflikter vad gäller tillämpning och tolkning som kan leda till att de behöriga rättsinstanserna bryter samman. Det kan i själva verket leda till överträdelser av subsidiaritetsprincipen som i den nuvarande integrationsprocessen har fått en stärkt skyddsnivå, vilket framgår av artikel I-9 i det särskilda protokoll som fogats till utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, som utarbetades av Europeiska konventet.

| 3.17 | EESK anser att det är viktigt att säkerställa att målsättningen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inte hindras på grund av att det planerade ramverket införs. Man bör i enlighet med fördraget bevara stödet för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg och i regioner med mycket hög arbetslöshet liksom det stöd som syftar till att underlätta utvecklingen av viss verksamhet eller vissa ekonomiska regioner samtidigt som stöden bör riktas om mot sammanhållningsmålsättningen. |
| --- | --- |

3.17

EESK anser att det är viktigt att säkerställa att målsättningen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inte hindras på grund av att det planerade ramverket införs. Man bör i enlighet med fördraget bevara stödet för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg och i regioner med mycket hög arbetslöshet liksom det stöd som syftar till att underlätta utvecklingen av viss verksamhet eller vissa ekonomiska regioner samtidigt som stöden bör riktas om mot sammanhållningsmålsättningen.

| 3.18 | Eftersom förbindelserna mellan kommissionen och de lokala och regionala myndigheterna – som kommissionen har direkta kontakter med vid beviljandet av stöd – blir alltmer komplexa, kan det bli nödvändigt att anta ett nytt förslag avseende statsstödspolitiken på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

3.18

Eftersom förbindelserna mellan kommissionen och de lokala och regionala myndigheterna – som kommissionen har direkta kontakter med vid beviljandet av stöd – blir alltmer komplexa, kan det bli nödvändigt att anta ett nytt förslag avseende statsstödspolitiken på gemenskapsnivå.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Förslag till direktiv om ändring av direktiv 2000/52/EG (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

1

(2)  Se domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, ännu inte refererad i rättsfallssamlingen.

2

(3)  Se domstolens dom av den 27 november 2003 i förenade målen C-34/00–C-38/01, ännu inte refererade i rättsfallssamlingen.

3

(4)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30. Det rör sig om finansiellt stöd som inte överstiger 100 000 euro för ett företag under en treårsperiod. Nämnda förordning inte är tillämplig på transportsektorn eller verksamheter som har samband med bearbetning eller saluföring av produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget.

4

(5)  Särskilt det statliga stöd som åsyftas i punkterna 49–56 i Europeiska kommissionens meddelande i EGT C 320 av den 15.11.2001.

5

(6)  EGT L 156, 28.6.1969. Senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1893/91 (EGT L 169, 29.6.1991, s. 1).

6

(7)  EGT L 130, 15.6.1970. Senast ändrad genom förordning (EEG) nr 543/97 (EGT L 84, 26.3.1997, s. 6).

7

(8)  Det finns dock bestämmelser som kan tillämpas på dessa sektorer i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 (EGT L 240, 24.8.1992, s. 8) om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EEG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1) och rådets förordning (EEG) nr 3577/92 av den 7 december 1992 (EGT L 364, 12.12.1992, s. 7) om cabotage.

8

(9)  Tröskelvärdena skall fastställas slutligt med hänsyn till resultaten av kommissionens öppna samråd om förslaget.

9

(10)  Sistnämnda tröskelvärde kan fastställas genom ett årligt genomsnitt som motsvarar nuvärdet av den ersättning som beviljas under avtalsperioden eller under en femårsperiod.

10

(11)  Se domstolens dom av den 3 juli 2003 i förenade målen C-83/01P, C-93/01P och C-94/01P, Chronopost, ännu inte refererade i rättsfallssamlingen.

11

(12)  Enligt beslutets artikel 5.4 bör man framför allt se till att fastställa en rimlig avkastning vid beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter, och ifrågavarande medlemsstat bör kunna införa incitamentskriterier som är relaterade till kvaliteten på den tjänst som tillhandahållits. KOM(2001) 598 slutlig.

12

(13)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar ”Rapport om det offentliga samrådet om grönboken om tjänster i allmänhetens intresse”, Bryssel 29.3.2004, SEK(2004) 326, s. 27–28.

13

(14)  Finansieringen kan ske på olika sätt, till exempel genom en direkt finansiering via den statliga budgeten, beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter, bidrag från marknadsaktörerna, en enhetlig taxa eller solidarisk finansiering. Se Europeiska kommissionen, KOM(2004) 374, s. 13.

14

(15)  Se Europaparlamentets rapport om ”Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse”, Bryssel, av den 17.12.2003,

15

(16)  A5-0484/2003 slutlig, PE 323.188, ss. 11–13. Se även Regionkommitténs yttrande om ”Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse”, EUT C 73, 23.3.2004, s. 7 och särskilt s. 10–11.

16

(17)  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har vid upprepade tillfällen tagit upp denna fråga, senast i sitt yttrande om ”Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse”, av den 11 december 2003, EUT C 80, 30.3.2004, s. 66.

17

(18)  Se bilaga 1 (”Termer och begrepp”) till ”Vitbok om tjänster av allmänt intresse”, KOM(2004) 374 slutlig, s. 23.

18

(19)  Avgiftsutjämning och korsfinansiering av lönsamma och olönsamma tjänster kan framför allt ifrågasättas inom avreglerade sektorer.

19

(20)  EGT C 241, 7.10.2002, punkt 4.4.

20

(21)  Se punkterna 3.1–3.5 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2003 (se ovan).

21

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/53

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna och om ändring av direktiv 2001/25/EG”

(KOM(2004) 311 slutlig – 2004/0098 COD)

(2005/C 157/07)

Den 6 maj 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 80.2 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2004. Föredragande var Eduardo Chagas.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december), antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 144 röster för och 4 nedlagda röster.

1.   Bakgrund

| 1.1 | Kommissionen lade den 26 april 2004 fram ett förslag till direktiv om erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna och om ändring av direktiv 2001/25/EG (1). Syftet med förslaget är att få till stånd ett enklare förfarande för erkännande av certifikat utfärdade av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionen lade den 26 april 2004 fram ett förslag till direktiv om erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna och om ändring av direktiv 2001/25/EG (1). Syftet med förslaget är att få till stånd ett enklare förfarande för erkännande av certifikat utfärdade av medlemsstaterna.

| 1.2 | Utbildnings-, certifierings- och vakthållningskrav för sjöfolk fastställs i Internationella sjöfartsorganisationens konvention från 1978 om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, i dess gällande lydelse (STCW-konventionen). I konventionen fastläggs bland annat kriterier för erkännande av certifikat för sjöfolk som parterna utfärdar till befälhavare, befäl och radiooperatörer. |
| --- | --- |

1.2

Utbildnings-, certifierings- och vakthållningskrav för sjöfolk fastställs i Internationella sjöfartsorganisationens konvention från 1978 om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning, i dess gällande lydelse (STCW-konventionen). I konventionen fastläggs bland annat kriterier för erkännande av certifikat för sjöfolk som parterna utfärdar till befälhavare, befäl och radiooperatörer.

| 1.3 | Dessa internationella krav har införlivats med gemenskapens lagstiftning genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG (2) av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk, senast ändrat genom direktiv 2003/103/EG (3). Medlemsstaterna måste sålunda utfärda behörighetscertifikat till sjöfolk i överensstämmelse med dessa normer. |
| --- | --- |

1.3

Dessa internationella krav har införlivats med gemenskapens lagstiftning genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG (2) av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk, senast ändrat genom direktiv 2003/103/EG (3). Medlemsstaterna måste sålunda utfärda behörighetscertifikat till sjöfolk i överensstämmelse med dessa normer.

| 1.4 | När det gäller erkännande av certifikat mellan medlemsstater fastläggs i direktiv 2001/25/EG att erkännande av certifikat som innehas av sjöfolk som är medborgare i en medlemsstat, eller i tredje land, skall omfattas av bestämmelserna i direktiven 89/48/EEG (4) och 92/51/EEG (5) om en generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning. I den generella ordningen föreskrivs ett förfarande för erkännande av bevis på yrkeskunskaper, som innebär en jämförelse av erhållen utbildning och yrkesutbildning, liksom motsvarande kvalifikationer, ett förfarande som även kan tillämpas på sjöfolk. Om det finns stora skillnader i utbildning, kan sjömännen i fråga bli föremål för särskilda kompensationsåtgärder. Paradoxalt är det så för närvarande att det ömsesidiga erkännandet mellan EU-länder är mer komplicerat än erkännandet av tredje lands certifikat. |
| --- | --- |

1.4

När det gäller erkännande av certifikat mellan medlemsstater fastläggs i direktiv 2001/25/EG att erkännande av certifikat som innehas av sjöfolk som är medborgare i en medlemsstat, eller i tredje land, skall omfattas av bestämmelserna i direktiven 89/48/EEG (4) och 92/51/EEG (5) om en generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning. I den generella ordningen föreskrivs ett förfarande för erkännande av bevis på yrkeskunskaper, som innebär en jämförelse av erhållen utbildning och yrkesutbildning, liksom motsvarande kvalifikationer, ett förfarande som även kan tillämpas på sjöfolk. Om det finns stora skillnader i utbildning, kan sjömännen i fråga bli föremål för särskilda kompensationsåtgärder. Paradoxalt är det så för närvarande att det ömsesidiga erkännandet mellan EU-länder är mer komplicerat än erkännandet av tredje lands certifikat.

| 1.5 | Därför föreslår kommissionen att medlemsstaterna automatiskt skall erkänna alla certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat till sjöfolk i överensstämmelse med direktivet. Huvudsyftet med den föreslagna åtgärden är att sjöfolk som har behörighet i en medlemsstat, och som innehar motsvarande certifikat, utan ytterligare villkor skall tillåtas tjänstgöra ombord på fartyg som för valfri medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

1.5

Därför föreslår kommissionen att medlemsstaterna automatiskt skall erkänna alla certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat till sjöfolk i överensstämmelse med direktivet. Huvudsyftet med den föreslagna åtgärden är att sjöfolk som har behörighet i en medlemsstat, och som innehar motsvarande certifikat, utan ytterligare villkor skall tillåtas tjänstgöra ombord på fartyg som för valfri medlemsstats flagg.

| 1.6 | Vidare anser kommissionen att man i gemenskapsrätten bör införliva STCW-konventionens krav avseende språkkunskaper för sjöfolk. Sådana krav skulle möjliggöra effektiv kommunikation ombord på fartyg, samtidigt som de skulle underlätta den fria rörligheten för sjöfolk. |
| --- | --- |

1.6

Vidare anser kommissionen att man i gemenskapsrätten bör införliva STCW-konventionens krav avseende språkkunskaper för sjöfolk. Sådana krav skulle möjliggöra effektiv kommunikation ombord på fartyg, samtidigt som de skulle underlätta den fria rörligheten för sjöfolk.

| 1.7 | Kommissionens förslag syftar till att ändra direktiv 2001/25/EG på följande sätt:






  — | skyldigheten för medlemsstater att vidta åtgärder för att förhindra och bestraffa bedrägerier med anknytning till certifikat för sjöfolk, och |
| --- | --- | --- |

1.7

Kommissionens förslag syftar till att ändra direktiv 2001/25/EG på följande sätt:

—

skyldigheten för medlemsstater att vidta åtgärder för att förhindra och bestraffa bedrägerier med anknytning till certifikat för sjöfolk, och

| — | regelbunden utvärdering av hur medlemsstaterna uppfyller kraven i direktiv 2001/25/EG. |
| --- | --- |

—

regelbunden utvärdering av hur medlemsstaterna uppfyller kraven i direktiv 2001/25/EG.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK håller med om att det är nödvändigt med ett förfarande som förenklar medlemsstaternas erkännande av certifikat för sjöfolk inom EU i enlighet med minimikraven i direktiv 2001/25/EG med senaste ändringar. |
| --- | --- |

2.1

EESK håller med om att det är nödvändigt med ett förfarande som förenklar medlemsstaternas erkännande av certifikat för sjöfolk inom EU i enlighet med minimikraven i direktiv 2001/25/EG med senaste ändringar.

| 2.2 | EESK håller vidare med om att det är nödvändigt att se till att nu gällande krav uppfylls kontinuerligt och på ett riktigt sätt i enlighet med internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

2.2

EESK håller vidare med om att det är nödvändigt att se till att nu gällande krav uppfylls kontinuerligt och på ett riktigt sätt i enlighet med internationella förpliktelser.

| 2.3 | EESK noterar i sina slutsatser av den 5 juni 2003 rådets tonvikt på behovet av att främja sjöfolks rörlighet inom EU (6). |
| --- | --- |

2.3

EESK noterar i sina slutsatser av den 5 juni 2003 rådets tonvikt på behovet av att främja sjöfolks rörlighet inom EU (6).

| 2.4 | EESK noterar vidare att den rådande generella ordningen för erkännandet av behörighetsgivande högre utbildning är ganska ohanterlig och utgör ett hinder för att certifikat utfärdade av medlemsstaterna blir ömsesidigt erkända såsom det stipuleras i konventionen. |
| --- | --- |

2.4

EESK noterar vidare att den rådande generella ordningen för erkännandet av behörighetsgivande högre utbildning är ganska ohanterlig och utgör ett hinder för att certifikat utfärdade av medlemsstaterna blir ömsesidigt erkända såsom det stipuleras i konventionen.

| 2.5 | EESK medger att det förfarande som nyligen införts för erkännande av certifikat från tredje land är enklare och att sjöfolk med utbildning från en medlemsstat därför kan komma att missgynnas. De föreslagna ändringarna, som är i överensstämmelse med internationella krav, är menade att avhjälpa ett sådant eventuellt missgynnande. |
| --- | --- |

2.5

EESK medger att det förfarande som nyligen införts för erkännande av certifikat från tredje land är enklare och att sjöfolk med utbildning från en medlemsstat därför kan komma att missgynnas. De föreslagna ändringarna, som är i överensstämmelse med internationella krav, är menade att avhjälpa ett sådant eventuellt missgynnande.

| 2.6 | EESK tillstår också att vissa medlemsstater förbehåller tjänster som befälhavare och förstestyrman för sina medborgare vilket framgår av EG-domstolens fall C-47/02 och C-405/01. Detta bevisar att medlemsstater kan hindra den fria rörligheten för sjöfolk och förbehålla tjänster för sina egna medborgare. Nederländerna och Storbritannien är de medlemsstater som har de minst restriktiva riktlinjerna när det gäller anställning av andra länders medborgare. |
| --- | --- |

2.6

EESK tillstår också att vissa medlemsstater förbehåller tjänster som befälhavare och förstestyrman för sina medborgare vilket framgår av EG-domstolens fall C-47/02 och C-405/01. Detta bevisar att medlemsstater kan hindra den fria rörligheten för sjöfolk och förbehålla tjänster för sina egna medborgare. Nederländerna och Storbritannien är de medlemsstater som har de minst restriktiva riktlinjerna när det gäller anställning av andra länders medborgare.

| 2.7 | EESK menar att det är nödvändigt med ett gemensamt arbetsspråk som allt sjöfolk förstår och kan kommunicera på. Detta är särskilt viktigt i nödsituationer och för att förbättra de sociala villkoren ombord. |
| --- | --- |

2.7

EESK menar att det är nödvändigt med ett gemensamt arbetsspråk som allt sjöfolk förstår och kan kommunicera på. Detta är särskilt viktigt i nödsituationer och för att förbättra de sociala villkoren ombord.

| 2.8 | EESK välkomnar att kommissionen uppmärksammar Internationella sjöfartsorganisationens studie (7) om spridning av falska certifikat, och anmodar medlemsstaterna att vidta och genomdriva alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att certifikat för sjöfolk olagligen erhålls, utfärdas och förfalskas. |
| --- | --- |

2.8

EESK välkomnar att kommissionen uppmärksammar Internationella sjöfartsorganisationens studie (7) om spridning av falska certifikat, och anmodar medlemsstaterna att vidta och genomdriva alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att certifikat för sjöfolk olagligen erhålls, utfärdas och förfalskas.

| 2.9 | EESK håller med om att det behövs ett effektivare och lättare system för ömsesidigt erkännande av certifikat mellan medlemsstater men menar att det samtidigt behövs metoder för att aktivt bekämpa bedrägerier med falska certifikat. Ett värdland måste ha lämpliga rutiner så att ett certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat kan användas på värdlandets fartyg. |
| --- | --- |

2.9

EESK håller med om att det behövs ett effektivare och lättare system för ömsesidigt erkännande av certifikat mellan medlemsstater men menar att det samtidigt behövs metoder för att aktivt bekämpa bedrägerier med falska certifikat. Ett värdland måste ha lämpliga rutiner så att ett certifikat som utfärdats av en annan medlemsstat kan användas på värdlandets fartyg.

| 2.10 | EESK anser att ett värdland, samtidigt som man ställer minimikrav på certifikatets innehavare när det gäller språkkunskaper, också bör ställa krav på kunskaper i landets sjöfartslagstiftning. Därför behövs det ett ”erkännande-dokument”. |
| --- | --- |

2.10

EESK anser att ett värdland, samtidigt som man ställer minimikrav på certifikatets innehavare när det gäller språkkunskaper, också bör ställa krav på kunskaper i landets sjöfartslagstiftning. Därför behövs det ett ”erkännande-dokument”.

| 2.11 | EESK håller med om att Europeiska sjösäkerhetsbyrån spelar en viktig roll för att säkerställa efterlevnad och konsekvens i medlemsstaterna och för att de administrativa kostnaderna skall hållas på en minimal nivå. Detta är nödvändigt för att säkerställa en hög yrkesstatus för sjöfolk som certifierats i medlemsstater. |
| --- | --- |

2.11

EESK håller med om att Europeiska sjösäkerhetsbyrån spelar en viktig roll för att säkerställa efterlevnad och konsekvens i medlemsstaterna och för att de administrativa kostnaderna skall hållas på en minimal nivå. Detta är nödvändigt för att säkerställa en hög yrkesstatus för sjöfolk som certifierats i medlemsstater.

| 2.12 | EESK medger att Europeiska sjösäkerhetsbyrån har en viktig roll men erkänner också dess begränsningar. EESK uppmärksammar dock kommissionen på behovet av lämpliga finansiella, personella och tekniska resurser. |
| --- | --- |

2.12

EESK medger att Europeiska sjösäkerhetsbyrån har en viktig roll men erkänner också dess begränsningar. EESK uppmärksammar dock kommissionen på behovet av lämpliga finansiella, personella och tekniska resurser.

| 2.13 | EESK uppmärksammar kommissionen på de möjliga negativa följderna av att tillåta ett obegränsat antal medborgare från en medlemsstat att segla på ett annat medlemslands fartyg. Samtidigt som detta är i överensstämmelse med arbetskraftens fria rörlighet, och också en nödvändighet i vissa fall, konstaterar EESK att ett obegränsat antal utfärdade certifikat kan påverka sysselsättningen bland sjöfolk i vissa medlemsstater negativt. I längden kan sjöfartskompetensen inom EU vara i farozonen. |
| --- | --- |

2.13

EESK uppmärksammar kommissionen på de möjliga negativa följderna av att tillåta ett obegränsat antal medborgare från en medlemsstat att segla på ett annat medlemslands fartyg. Samtidigt som detta är i överensstämmelse med arbetskraftens fria rörlighet, och också en nödvändighet i vissa fall, konstaterar EESK att ett obegränsat antal utfärdade certifikat kan påverka sysselsättningen bland sjöfolk i vissa medlemsstater negativt. I längden kan sjöfartskompetensen inom EU vara i farozonen.

| 2.14 | EESK anmodar medlemsstaterna att samråda med arbetsmarknadens parter för att uppnå en balanserad rekrytering så att sjöfartskompetensen inom EU vidmakthålls. |
| --- | --- |

2.14

EESK anmodar medlemsstaterna att samråda med arbetsmarknadens parter för att uppnå en balanserad rekrytering så att sjöfartskompetensen inom EU vidmakthålls.

| 2.15 | EESK uttrycker besvikelse över att kommissionen, som tidigare inriktat sig på erkännande av tredje lands medborgare och nu ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk inom EU, inte nu försöker fastställa allmänt giltiga sociala skyddsbestämmelser för allt sjöfolk med anställning på fartyg med EU-landsflagg. |
| --- | --- |

2.15

EESK uttrycker besvikelse över att kommissionen, som tidigare inriktat sig på erkännande av tredje lands medborgare och nu ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk inom EU, inte nu försöker fastställa allmänt giltiga sociala skyddsbestämmelser för allt sjöfolk med anställning på fartyg med EU-landsflagg.

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Artikel 1

EESK medger att direktivet skall omfatta sjöfartsyrken som utövas av medborgare från en medlemsstat och medborgare från ett icke EU-land som har ett behörighetscertifikat utfärdat av en medlemsstat. Det är viktigt att detta inte utvidgas till att omfatta certifikat som ursprungligen utfärdats av tredje land och godkänts av en medlemsstat.

3.2   Artikel 3

I punkt 2 medges att alla sjömän som har ett giltigt certifikat eller annat certifikat såsom definieras i punkt 1 skall tillåtas arbeta ombord på fartyg som seglar under annat EU-lands flagg. Detta skall dock ske först efter att ett formellt erkännandedokument har utfärdats. Ett erkännandedokument behövs för att förhindra ett bruk av falska certifikat och för att kunna pröva språkkunskaperna och kunskaperna om värdlandets sjöfartslagstiftning.

3.3   Artikel 4

EESK erkänner vikten av att sjöfolk har lämpliga språkkunskaper såsom fastställs i STCW-konventionen, stycke A-II/1, A-III/1, A-IV/2 och A-II/4. Detta är dock tvetydigt i och med att det är svårt för medlemsstaterna att säkerställa att bestämmelserna har åtföljts och det enligt STCW-konventionen är värdlandet som skall säkerställa att sjömännen har lämpliga språkkunskaper. Om dessa är tillfredsställande kan erkännande beviljas av värdlandet.

3.4   Artikel 5

EESK välkomnar bestämmelserna med avseende på bedrägeribekämpningen. Bruket av falska behörighetscertifikat äventyrar inte bara sjösäkerheten utan kan också orsaka allvarlig skada på den marina miljön och underminera sjöfartsyrkets status. Utfärdandet av ett lämpligt erkännandedokument skulle bidra till att förebygga bruket av falska certifikat.

3.5   Artikel 6

EESK välkomnar Europeiska sjösäkerhetsbyråns roll för att säkerställa att medlemsstaterna vidtar och genomdriver lämpliga åtgärder för att förhindra och bestraffa certifikatsbedrägerier.

3.6   Artikel 7

EESK godkänner och välkomnar att kommissionen med bistånd från Sjösäkerhetsbyrån med inte längre än fem års mellanrum tillser att medlemsstaterna uppfyller tillämpningen av utbildning och certifiering såsom fastställs i direktiv 2001/35/EG.

4.   Sammanfattning

| 4.1 | EESK stöder kommissionens förslag, med ovanstående invändningar och kommentarer. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder kommissionens förslag, med ovanstående invändningar och kommentarer.

| 4.2 | EESK medger att det behövs ett enklare system för medlemsstaternas erkännande av certifikat. Ett automatiskt erkännande utesluter dock inte att man måste säkerställa lämpliga språkkunskaper, kunskaper i värdlandets sjöfartslagstiftning och förebygga ett bedrägligt förfarande med falska certifikat. Värdlandet måste ha lämpliga rutiner för detta. |
| --- | --- |

4.2

EESK medger att det behövs ett enklare system för medlemsstaternas erkännande av certifikat. Ett automatiskt erkännande utesluter dock inte att man måste säkerställa lämpliga språkkunskaper, kunskaper i värdlandets sjöfartslagstiftning och förebygga ett bedrägligt förfarande med falska certifikat. Värdlandet måste ha lämpliga rutiner för detta.

| 4.3 | Samtidigt som EESK anser att det är önskvärt med ett effektivt och tillförlitligt system för erkännande av behörighetscertifikat som utfärdats i Europeiska unionen uttrycker vi stor oro över att kommissionen inte uppmärksammar sysselsättningssituationen för EU-medborgare i framtiden och bevarandet av en hög sjöfartskompetens inom EU. |
| --- | --- |

4.3

Samtidigt som EESK anser att det är önskvärt med ett effektivt och tillförlitligt system för erkännande av behörighetscertifikat som utfärdats i Europeiska unionen uttrycker vi stor oro över att kommissionen inte uppmärksammar sysselsättningssituationen för EU-medborgare i framtiden och bevarandet av en hög sjöfartskompetens inom EU.

| 4.4 | Kommittén är medveten om kommissionens och Europeiska sjösäkerhetsbyråns viktiga roll när det gäller att säkerställa stabila och tillförlitliga förfaranden och ber kommissionen se till att tillräckliga medel ställs till förfogande både på medlemsstatsnivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén är medveten om kommissionens och Europeiska sjösäkerhetsbyråns viktiga roll när det gäller att säkerställa stabila och tillförlitliga förfaranden och ber kommissionen se till att tillräckliga medel ställs till förfogande både på medlemsstatsnivå och på EU-nivå.

| 4.5 | EESK konstaterar att kommissionen fäster stor vikt vid sjöfartsutbildning för att förbättra säkerheten till sjöss och skyddet av den marina miljön, men uttrycker samtidigt oro över att inga kompletterande åtgärder har vidtagits för att se till att både medborgare från tredje land och EU-medborgare inte exploateras på EU-fartyg. |
| --- | --- |

4.5

EESK konstaterar att kommissionen fäster stor vikt vid sjöfartsutbildning för att förbättra säkerheten till sjöss och skyddet av den marina miljön, men uttrycker samtidigt oro över att inga kompletterande åtgärder har vidtagits för att se till att både medborgare från tredje land och EU-medborgare inte exploateras på EU-fartyg.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning av sjöfolk.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/103/EG av den 17 november 2003, en ändring av direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning av sjöfolk.

3

(4)  Rådets direktiv 89/48/EEG om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning.

4

(5)  Rådets direktiv 92/51/EEG om en andra generell ordning för erkännande av behörighetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG.

5

(6)  Om främjandet av sjöfartsindustrin och sjöfartsyrken inom EU.

6

(7)  A study of fraudulent practices associated with certificates of competency and endorsements, Seafarers International Research Centre (SIRC) 2001.

7

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på inre vattenvägar i gemenskapen”

(KOM(2004) 392 slutlig – 2004/0123 COD)

(2005/C 157/08)

Den 8 juni 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

TEN-sektionen, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2004. Föredragande var Jan Simons.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 144 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Inledning

| 1.1 | Den 25 maj 2004 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på inre vattenvägar i gemenskapen. Syftet är att stödja den framtida utvecklingen av trafiken på inre vattenvägar genom att integrera och harmonisera de nationella telematiktjänster som införts eller håller på att införas i de olika medlemsstaterna på senare år. |
| --- | --- |

1.1

Den 25 maj 2004 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på inre vattenvägar i gemenskapen. Syftet är att stödja den framtida utvecklingen av trafiken på inre vattenvägar genom att integrera och harmonisera de nationella telematiktjänster som införts eller håller på att införas i de olika medlemsstaterna på senare år.

| 1.2 | Den politiska bakgrunden till direktivförslaget är främjande av andra transportslag som alternativ till vägtransporterna. Därmed skall de gångna årens problem med en oenhetlig transportpolitik lösas. Denna anses vara orsak till dagens problem i det europeiska transportsystemet.
  Trafiken på de inre vattenvägarna har tillräcklig kapacitet, både infrastrukturellt och med avseende på fartygsteknik, att överta en betydligt högre andel av den totala godstransportvolymen i Europa från vägarna. Via de gränsöverskridande vattenlederna och de många nationella vattenvägarna i Europa kan en stor del av det europeiska territoriets transportbehov tillgodoses. Den inre sjöfartssektorn kännetecknas av innovationer på olika områden. På grund av att de inre vattenvägarna blivit mer uppmärksammade som alternativ till vägtransport har man redan lyckats erövra nya marknader. |
| --- | --- |

1.2

Den politiska bakgrunden till direktivförslaget är främjande av andra transportslag som alternativ till vägtransporterna. Därmed skall de gångna årens problem med en oenhetlig transportpolitik lösas. Denna anses vara orsak till dagens problem i det europeiska transportsystemet.

Trafiken på de inre vattenvägarna har tillräcklig kapacitet, både infrastrukturellt och med avseende på fartygsteknik, att överta en betydligt högre andel av den totala godstransportvolymen i Europa från vägarna. Via de gränsöverskridande vattenlederna och de många nationella vattenvägarna i Europa kan en stor del av det europeiska territoriets transportbehov tillgodoses. Den inre sjöfartssektorn kännetecknas av innovationer på olika områden. På grund av att de inre vattenvägarna blivit mer uppmärksammade som alternativ till vägtransport har man redan lyckats erövra nya marknader.

| 1.3 | I olika initiativ- och remissyttranden och kommittéslutsatser har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén redan framhållit den stora betydelse som transporterna på de inre vattenvägarna har (1). Det är särskilt viktigt att undanröja både nationella och internationella flaskhalsar i infrastrukturen. EESK har upprepade gånger uppmanat EU-medlemsstaterna att genomföra nödvändiga underhållsåtgärder som avser vattenvägarna. Kommittén menar att adekvat underhåll av vattenvägarna är en grundförutsättning. I annat fall är det knappast meningsfullt att införa avancerade flodtrafikinformationstjänster: Om denna grundläggande förutsättning inte gäller uppstår redan i dag flaskhalsar som kan äventyra den framtida trafikutvecklingen på de inre vattenvägarna (2). |
| --- | --- |

1.3

I olika initiativ- och remissyttranden och kommittéslutsatser har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén redan framhållit den stora betydelse som transporterna på de inre vattenvägarna har (1). Det är särskilt viktigt att undanröja både nationella och internationella flaskhalsar i infrastrukturen. EESK har upprepade gånger uppmanat EU-medlemsstaterna att genomföra nödvändiga underhållsåtgärder som avser vattenvägarna. Kommittén menar att adekvat underhåll av vattenvägarna är en grundförutsättning. I annat fall är det knappast meningsfullt att införa avancerade flodtrafikinformationstjänster: Om denna grundläggande förutsättning inte gäller uppstår redan i dag flaskhalsar som kan äventyra den framtida trafikutvecklingen på de inre vattenvägarna (2).

| 1.4 | I vitbokens strategi ingår att kommissionen lovar att bidra till att sektorn kan anpassas till nya behov på marknaden. Kommissionen ger starkt stöd till användningen av modern informations- och kommunikationsteknik (IKT), med fokus på att förbättra trafikstyrningen och transportförvaltningen på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

1.4

I vitbokens strategi ingår att kommissionen lovar att bidra till att sektorn kan anpassas till nya behov på marknaden. Kommissionen ger starkt stöd till användningen av modern informations- och kommunikationsteknik (IKT), med fokus på att förbättra trafikstyrningen och transportförvaltningen på inre vattenvägar.

| 1.5 | Kommissionen menar att införandet av RIS-modellen kommer att leda till driftskompatibilitet mellan befintliga och nya RIS-system på europeisk nivå. På så sätt bör de europeiska tillhandahållarna av utrustning få incitament att framställa maskin- och programvara för RIS till rimliga och överkomliga priser. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen menar att införandet av RIS-modellen kommer att leda till driftskompatibilitet mellan befintliga och nya RIS-system på europeisk nivå. På så sätt bör de europeiska tillhandahållarna av utrustning få incitament att framställa maskin- och programvara för RIS till rimliga och överkomliga priser.

| 1.6 | De internationella flodkommissionerna, Centrala Rhenkommissionen och Donaukommissionen stöder utvecklingen och införandet av RIS. Centralkommissionen för sjöfarten på Rhen har redan antagit de tekniska direktiv och specifikationer som utarbetats i detta syfte av PIANC (International Association for Navigation). |
| --- | --- |

1.6

De internationella flodkommissionerna, Centrala Rhenkommissionen och Donaukommissionen stöder utvecklingen och införandet av RIS. Centralkommissionen för sjöfarten på Rhen har redan antagit de tekniska direktiv och specifikationer som utarbetats i detta syfte av PIANC (International Association for Navigation).

2.   Användarna; vikten av RIS för de inre vattenvägarna

| 2.1 | Enligt direktivförslaget är begreppet flodtrafikinformationstjänster den mest genomgripande förändringen inom sektorn på åtskilliga årtionden. Denna modell syftar till att upprätta informationstjänster som stöder planeringen och ledningen av trafiken och transporttjänsterna. Det är tänkt att de telematiktillämpningar som utvecklats självständigt på nationsnivå skall integreras i ett interoperationellt koncept. |
| --- | --- |

2.1

Enligt direktivförslaget är begreppet flodtrafikinformationstjänster den mest genomgripande förändringen inom sektorn på åtskilliga årtionden. Denna modell syftar till att upprätta informationstjänster som stöder planeringen och ledningen av trafiken och transporttjänsterna. Det är tänkt att de telematiktillämpningar som utvecklats självständigt på nationsnivå skall integreras i ett interoperationellt koncept.

| 2.2 | Enligt förslaget bör införandet av RIS gynna Europas inre sjöfartssektor som helhet. Den vitamininjektion för transporter på inre vattenvägar som RIS leder till är särskilt intressant mot bakgrund av EU:s utvidgning som omfattar flera central- och östeuropeiska länder.
  RIS bör underlätta arbetet för de behöriga myndigheterna, i första hand i fråga om trafikförvaltning och övervakning av farligt gods. Även säkerheten och miljöskyddet bör stärkas genom bättre information och kortare utryckningstider i nödlägen. |
| --- | --- |

2.2

Enligt förslaget bör införandet av RIS gynna Europas inre sjöfartssektor som helhet. Den vitamininjektion för transporter på inre vattenvägar som RIS leder till är särskilt intressant mot bakgrund av EU:s utvidgning som omfattar flera central- och östeuropeiska länder.

RIS bör underlätta arbetet för de behöriga myndigheterna, i första hand i fråga om trafikförvaltning och övervakning av farligt gods. Även säkerheten och miljöskyddet bör stärkas genom bättre information och kortare utryckningstider i nödlägen.

| 2.3 | Fördelarna med att införa harmoniserade tjänster för de inre vattenvägarna inverkar på både trafik- och transporttjänsterna. Det innebär att direktivets positiva följder bör komma både de nationella myndigheterna och flodsjöfarten till godo. Direktivet har således både offentligrättsliga och privaträttsliga syften. |
| --- | --- |

2.3

Fördelarna med att införa harmoniserade tjänster för de inre vattenvägarna inverkar på både trafik- och transporttjänsterna. Det innebär att direktivets positiva följder bör komma både de nationella myndigheterna och flodsjöfarten till godo. Direktivet har således både offentligrättsliga och privaträttsliga syften.

| 2.4 | Målsättningarna och utgångspunkterna för att utnyttja systemet skiljer sig mellan de offentligrättsliga och privaträttsliga områdena, varför det krävs särskild övervakning av informationen och tjänsterna för att undvika missbruk. Skyddet av privatlivet i den elektroniska kommunikationen måste ovillkorligen värnas när uppgifterna används i offentligrättsligt syfte. |
| --- | --- |

2.4

Målsättningarna och utgångspunkterna för att utnyttja systemet skiljer sig mellan de offentligrättsliga och privaträttsliga områdena, varför det krävs särskild övervakning av informationen och tjänsterna för att undvika missbruk. Skyddet av privatlivet i den elektroniska kommunikationen måste ovillkorligen värnas när uppgifterna används i offentligrättsligt syfte.

3.   De fördelar RIS erbjuder vid den framtida utvecklingen av navigering på inre vattenvägar

| 3.1 | Flodtrafikinformationstjänsterna uppfattas i direktivförslaget som ett stöd till en potentiell överflyttning av transporter till fartyg och till flodsjöfartens ökade integrering i intermodala modeller, vilket medför en samhällsnytta. Enligt förslaget förväntas RIS ge följande fyra strategiska fördelar:






  — | Ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- | --- |

3.1

Flodtrafikinformationstjänsterna uppfattas i direktivförslaget som ett stöd till en potentiell överflyttning av transporter till fartyg och till flodsjöfartens ökade integrering i intermodala modeller, vilket medför en samhällsnytta. Enligt förslaget förväntas RIS ge följande fyra strategiska fördelar:

—

Ökad konkurrenskraft.

| — | Förbättrad användning av infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Förbättrad användning av infrastruktur.

| — | Förbättrad säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad säkerhet och trygghet.

| — | Förbättrat miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Förbättrat miljöskydd.

| 3.2 | Vad den första aspekten beträffar vill EESK betona att den ökade konkurrenskraften bör förbättra hela sektorns position i förhållande till andra transportmedel. De planerade tjänsterna får inte leda till ytterligare försämrad konkurrenskraft för de inre vattenvägarna i de nya och framtida medlemsstaterna. På grund av den ekonomiska situationen i dessa stater är den redan försvagad. Hänsyn måste tas till framför allt denna aspekt när medel ställs till förfogande för att genomföra tjänsterna (3). |
| --- | --- |

3.2

Vad den första aspekten beträffar vill EESK betona att den ökade konkurrenskraften bör förbättra hela sektorns position i förhållande till andra transportmedel. De planerade tjänsterna får inte leda till ytterligare försämrad konkurrenskraft för de inre vattenvägarna i de nya och framtida medlemsstaterna. På grund av den ekonomiska situationen i dessa stater är den redan försvagad. Hänsyn måste tas till framför allt denna aspekt när medel ställs till förfogande för att genomföra tjänsterna (3).

| 3.3 | Enligt förslaget väntas effektivare resvägsplanering ge både kortare väntetider och mindre intäktsbortfall genom anpassade hastigheter. Dessutom bör RIS främja flodsjöfartens integrering i intermodala transportkedjor genom informationsgränssnitten med alla aktörer i olika försörjningsled. |
| --- | --- |

3.3

Enligt förslaget väntas effektivare resvägsplanering ge både kortare väntetider och mindre intäktsbortfall genom anpassade hastigheter. Dessutom bör RIS främja flodsjöfartens integrering i intermodala transportkedjor genom informationsgränssnitten med alla aktörer i olika försörjningsled.

| 3.4 | De allmänt kända fördelarna med de inre vattenvägarna – säkerhet, riskförebyggande, miljöskydd – bör i högre grad framhållas tillsammans med främjandet av konkurrenskraften i förhållande till andra transportslag. Trafik på de inre vattenvägarna ses redan i dag som det säkraste transportslaget (4). |
| --- | --- |

3.4

De allmänt kända fördelarna med de inre vattenvägarna – säkerhet, riskförebyggande, miljöskydd – bör i högre grad framhållas tillsammans med främjandet av konkurrenskraften i förhållande till andra transportslag. Trafik på de inre vattenvägarna ses redan i dag som det säkraste transportslaget (4).

| 3.5 | På miljöskyddets område kommer transporter på de inre vattenvägarna redan i dagens läge att kunna behålla sitt tidigare försprång i relation till andra transportalternativ. Enligt en nyligen publicerad studie om den inre sjöfartens miljöprestanda (5) kan man dra slutsatsen att flodsjöfarten kan bidra till att förbättra hela transportkedjans effekter på miljön. Detta blir också ett bidrag till att förverkliga Kyoto-målen med avseende på reducerade avgaser. |
| --- | --- |

3.5

På miljöskyddets område kommer transporter på de inre vattenvägarna redan i dagens läge att kunna behålla sitt tidigare försprång i relation till andra transportalternativ. Enligt en nyligen publicerad studie om den inre sjöfartens miljöprestanda (5) kan man dra slutsatsen att flodsjöfarten kan bidra till att förbättra hela transportkedjans effekter på miljön. Detta blir också ett bidrag till att förverkliga Kyoto-målen med avseende på reducerade avgaser.

| 3.6 | EU:s miljöministrars beslut av den 28 juni 2004 att fastställa svavelhalten i flodfartygsbränsle till 0,1 procent år 2010 ligger också i linje med miljömedvetandet på de inre vattenvägarna. Hög svavelhalt i bränsle hotar människors hälsa och kan leda till försurning av mark och vattendrag. Den inre sjöfarten kommer att bidra till att bekämpa dessa risker för att slå vakt om sitt rykte som det miljövänligaste transportslaget. Den europeiska flodflottan använder redan i dagens läge till största delen bränsle med mindre än 0,2 procent svavel.
  Både installering av avgassnåla motorer och användning av bränsle med låg halt av skadliga ämnen leder till att flodsjöfartens miljöprestanda fortsätter att vara positiva i förhållande till andra transportslag.
  Den redan redovisade nyttan av att införa flodtrafikinformationstjänster, som ger ytterligare reducerad energiförbrukning på de inre vattenvägarna, blir ett stöd i flodsjöfartens strävan att uppfylla de egna miljömålsättningarna. |
| --- | --- |

3.6

EU:s miljöministrars beslut av den 28 juni 2004 att fastställa svavelhalten i flodfartygsbränsle till 0,1 procent år 2010 ligger också i linje med miljömedvetandet på de inre vattenvägarna. Hög svavelhalt i bränsle hotar människors hälsa och kan leda till försurning av mark och vattendrag. Den inre sjöfarten kommer att bidra till att bekämpa dessa risker för att slå vakt om sitt rykte som det miljövänligaste transportslaget. Den europeiska flodflottan använder redan i dagens läge till största delen bränsle med mindre än 0,2 procent svavel.

Både installering av avgassnåla motorer och användning av bränsle med låg halt av skadliga ämnen leder till att flodsjöfartens miljöprestanda fortsätter att vara positiva i förhållande till andra transportslag.

Den redan redovisade nyttan av att införa flodtrafikinformationstjänster, som ger ytterligare reducerad energiförbrukning på de inre vattenvägarna, blir ett stöd i flodsjöfartens strävan att uppfylla de egna miljömålsättningarna.

4.   Direktivförslaget och dess tillämpningsområde

| 4.1 | Direktivet bör ålägga medlemsstaterna att förbättra förutsättningarna för införande och utnyttjande av harmoniserade flodtrafikinformationstjänster och att ta fram ett regelverk för utarbetandet och den fortsatta utvecklingen. Utgångspunkten är att omedelbart integrera befintlig teknik (artikel 1). |
| --- | --- |

4.1

Direktivet bör ålägga medlemsstaterna att förbättra förutsättningarna för införande och utnyttjande av harmoniserade flodtrafikinformationstjänster och att ta fram ett regelverk för utarbetandet och den fortsatta utvecklingen. Utgångspunkten är att omedelbart integrera befintlig teknik (artikel 1).

| 4.2 | Det verkar rimligt att inskränka tillämpningsområdet till vattenvägar i klass IV och däröver. Det är välkommet att man valt en dynamisk hänvisning till klassificering av vattenvägarna enligt europeisk modell. |
| --- | --- |

4.2

Det verkar rimligt att inskränka tillämpningsområdet till vattenvägar i klass IV och däröver. Det är välkommet att man valt en dynamisk hänvisning till klassificering av vattenvägarna enligt europeisk modell.

| 4.3 | I direktivet definieras medlemsstaternas speciella förpliktelser när det gäller att ställa erforderliga uppgifter till förfogande för genomförandet av resan, elektroniska sjökort och nyhetsförmedling till sjöfartens aktörer och myndigheterna.
  Staterna åläggs att säkerställa tillgången till elektroniska sjökort för navigering enbart på europeiska inre vattenvägar av klass Va eller högre enligt klassificeringen av europeiska inre vattenvägar. EESK menar att detta är tveksamt med hänsyn till det tyska, belgiska, tjeckiska och polska vattenvägnätet (artikel 4). |
| --- | --- |

4.3

I direktivet definieras medlemsstaternas speciella förpliktelser när det gäller att ställa erforderliga uppgifter till förfogande för genomförandet av resan, elektroniska sjökort och nyhetsförmedling till sjöfartens aktörer och myndigheterna.

Staterna åläggs att säkerställa tillgången till elektroniska sjökort för navigering enbart på europeiska inre vattenvägar av klass Va eller högre enligt klassificeringen av europeiska inre vattenvägar. EESK menar att detta är tveksamt med hänsyn till det tyska, belgiska, tjeckiska och polska vattenvägnätet (artikel 4).

| 4.4 | I princip innehåller direktivet inga krav på privata användare (inom sjöfarten) att installera den utrustning som behövs för att delta i RIS. Samtidigt uppmanas emellertid medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att användarna och fartygen följer de utrustningskrav som föreskrivs i direktivet. Kommittén anser att uppfyllande av detta krav och stimulans till sjöfartsaktörerna att utnyttja tjänsterna förutsätter både att medlemsstaterna ställer nödvändiga uppgifter till förfogande och att de ger incitament till motsvarande utrustning av fartygen.
  För öppenhetens och frivilligprincipens skull måste man undvika att göra det obligatoriskt att utnyttja tjänsterna. Det bör emellertid vara ett inslag i medlemsstaternas åtgärder för införande av RIS och för genomförande av målsättningarna i direktivet att lägga upp metoder och stimulansinsatser för att sjöfartsaktörerna i största möjliga utsträckning skall utnyttja systemet. |
| --- | --- |

4.4

I princip innehåller direktivet inga krav på privata användare (inom sjöfarten) att installera den utrustning som behövs för att delta i RIS. Samtidigt uppmanas emellertid medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att användarna och fartygen följer de utrustningskrav som föreskrivs i direktivet. Kommittén anser att uppfyllande av detta krav och stimulans till sjöfartsaktörerna att utnyttja tjänsterna förutsätter både att medlemsstaterna ställer nödvändiga uppgifter till förfogande och att de ger incitament till motsvarande utrustning av fartygen.

För öppenhetens och frivilligprincipens skull måste man undvika att göra det obligatoriskt att utnyttja tjänsterna. Det bör emellertid vara ett inslag i medlemsstaternas åtgärder för införande av RIS och för genomförande av målsättningarna i direktivet att lägga upp metoder och stimulansinsatser för att sjöfartsaktörerna i största möjliga utsträckning skall utnyttja systemet.

| 4.5 | De tekniska specifikationerna för planering, införande och tillhandahållande av tjänsterna fastställs i tekniska direktiv (RIS-direktiv). För att systemen skall bli enhetliga anser kommittén att de måste ligga i linje med befintliga direktiv och specifikationer från berörda internationella organisationer. |
| --- | --- |

4.5

De tekniska specifikationerna för planering, införande och tillhandahållande av tjänsterna fastställs i tekniska direktiv (RIS-direktiv). För att systemen skall bli enhetliga anser kommittén att de måste ligga i linje med befintliga direktiv och specifikationer från berörda internationella organisationer.

| 4.6 | När uppgifter utnyttjas inom ramen för flodtrafikinformationstjänsterna i offentliga och företagsekonomiska syften krävs det särskilt privatlivsskydd för sjöfartens aktörer. När det gäller olika känsliga uppgifter måste man vara särskilt uppmärksam på datasäkerheten och se till att de inte vidarebefordras till offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

4.6

När uppgifter utnyttjas inom ramen för flodtrafikinformationstjänsterna i offentliga och företagsekonomiska syften krävs det särskilt privatlivsskydd för sjöfartens aktörer. När det gäller olika känsliga uppgifter måste man vara särskilt uppmärksam på datasäkerheten och se till att de inte vidarebefordras till offentliga myndigheter.

| 4.7 | För att genomföra detta direktiv inrättar kommissionen en kommitté i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. Denna kommitté består av företrädare för EU:s medlemsstater. EESK menar att man även bör samråda med företrädare för branschorganisationerna under arbetets gång (artikel 11) för att säkerställa att direktivet genomförs i linje med målsättningarna och ger den avsedda stimulansen till flodsjöfarten. |
| --- | --- |

4.7

För att genomföra detta direktiv inrättar kommissionen en kommitté i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. Denna kommitté består av företrädare för EU:s medlemsstater. EESK menar att man även bör samråda med företrädare för branschorganisationerna under arbetets gång (artikel 11) för att säkerställa att direktivet genomförs i linje med målsättningarna och ger den avsedda stimulansen till flodsjöfarten.

5.   Direktivets genomförande

5.1   Användarnas respons

Kommittén anser att det gäller att vara särskilt noga med hur direktivet införs och genomförs. De standardiserade tjänsterna för de inre vattenvägarna måste förmedla meningsfull information som kan bidra till att främja sjöfarten. IT-enkäter i medlemsstaterna har visat att sjöfarten på de inre vattenvägarna fortfarande saknar tillräckliga resurser att använda RIS.

För att göra användarna positivt inställda och stimulera sjöfartsaktörerna att genomföra direktivet är det enligt kommittén helt nödvändigt med stödinsatser i samband med utrustningskraven. Vi stöder därför det gemensamma förslaget från de nederländska och österrikiska transportministerierna om att utarbeta ett gemensamt förslag till kommissionen om RIS-genomförandet. Vi vill verka för att stöd skall utgå till genomförandeprojekt i (de framtida) medlemsstaterna från EU:s stimulansprogram på området, särskilt i syfte att införa RIS i ekonomiskt svagare regioner.

Om flodtrafikinformationstjänsterna skall bli effektiva är det en förutsättning att de används i största möjliga utsträckning av aktörerna inom sjöfarten. De övergripande planer som skall utvecklas måste kunna uppfylla dessa krav, menar kommittén.

5.2   Kostnader

Som man noterar i motiveringen till direktivförslaget bör de europeiska utrustningsproducenterna ges incitament att framställa utrustning och programvara för RIS till skäliga och överkomliga kostnader. Kommissionen bedömer att införandet av RIS kommer att ge samkörningsmöjligheter mellan befintliga och nya RIS-system på europeisk nivå. Kommittén menar att sådana stimulansåtgärder förutsätter fler incitament och ökad övervakning från kommissionens sida. Regelbunden information och offentliggörande av uppgifter kan bidra till detta.

Förutom de höga kostnaderna för RIS-systemets hårdvara och programvara har aktörerna inom sjöfarten än så länge begränsat sin överföring av data och Internetkommunikation via GSM på grund av de höga kommunikationskostnaderna. Vi menar att det i anslutning till införandet av direktivet gäller att främja de kommunikationssystem som bäst kan motsvara flodsjöfartens krav och utnyttjas kostnadseffektivt.

6.   Bakgrund till rekommendationerna nedan

| 6.1 | Europeiska unionens största ekonomiska utmaning är ett realisera dess tillväxtpotential. Här måste långsiktigt hållbara tillväxtmodeller utvecklas och understödjas. Godstransporterna spelar en betydelsefull roll på gemenskapsmarknaden. Dessa står emellertid inför stora problem på grund av att det saknas en konsekvent trafik- och transportpolitik, framför allt beroende på stockningar i vägtrafiken, brist på samarbete mellan järnvägsföretag samt avsaknad av fritt tillträde till marknaden. |
| --- | --- |

6.1

Europeiska unionens största ekonomiska utmaning är ett realisera dess tillväxtpotential. Här måste långsiktigt hållbara tillväxtmodeller utvecklas och understödjas. Godstransporterna spelar en betydelsefull roll på gemenskapsmarknaden. Dessa står emellertid inför stora problem på grund av att det saknas en konsekvent trafik- och transportpolitik, framför allt beroende på stockningar i vägtrafiken, brist på samarbete mellan järnvägsföretag samt avsaknad av fritt tillträde till marknaden.

| 6.2 | Europas framtid ligger bland annat i vattenvägarna. Vattnet och farvattnen spelar en viktig roll i vårt samhällsliv. Inom Europeiska unionen lever 50 % av befolkningen i kustnära områden eller vid någon av de 15 största europeiska floderna. I samband med utvidgningen av unionen kommer transporterna på de inre vattenvägarna att spela en ännu mer betydelsefull roll på inre marknaden. Många av de nya medlemsstaterna har farbara vattenvägar som används för godstransporter. Inom ramen för den policy som kommissionen deklarerat kan de inre vattenvägarna – både enskilt och som del i den intermodala transportkedjan – spela en central roll i integreringen av de nya medlemsstaterna och i förverkligandet av deras ekonomiska tillväxtpotential. |
| --- | --- |

6.2

Europas framtid ligger bland annat i vattenvägarna. Vattnet och farvattnen spelar en viktig roll i vårt samhällsliv. Inom Europeiska unionen lever 50 % av befolkningen i kustnära områden eller vid någon av de 15 största europeiska floderna. I samband med utvidgningen av unionen kommer transporterna på de inre vattenvägarna att spela en ännu mer betydelsefull roll på inre marknaden. Många av de nya medlemsstaterna har farbara vattenvägar som används för godstransporter. Inom ramen för den policy som kommissionen deklarerat kan de inre vattenvägarna – både enskilt och som del i den intermodala transportkedjan – spela en central roll i integreringen av de nya medlemsstaterna och i förverkligandet av deras ekonomiska tillväxtpotential.

| 6.3 | Om godstransporterna skall fungera måste det finnas tillfredsställande infrastruktur. Att den befintliga vattenvägsinfrastrukturen förvaltas och underhålls på ett förnuftigt sätt och att flaskhalsarna undanröjs är en grundförutsättning för att de intermodala godstransportmodellerna och flodsjöfartens roll skall stimuleras. Kommittén menar att adekvat underhåll av vattenvägarna är en grundläggande förutsättning. Om den inte föreligger är det knappast meningsfullt att införa avancerade flodtrafikinformationstjänster. Utan denna grundförutsättning skapas redan i dag flaskhalsar som kan äventyra den inre sjöfartens framtida utveckling. Vi uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder och ställa resurser till förfogande. |
| --- | --- |

6.3

Om godstransporterna skall fungera måste det finnas tillfredsställande infrastruktur. Att den befintliga vattenvägsinfrastrukturen förvaltas och underhålls på ett förnuftigt sätt och att flaskhalsarna undanröjs är en grundförutsättning för att de intermodala godstransportmodellerna och flodsjöfartens roll skall stimuleras. Kommittén menar att adekvat underhåll av vattenvägarna är en grundläggande förutsättning. Om den inte föreligger är det knappast meningsfullt att införa avancerade flodtrafikinformationstjänster. Utan denna grundförutsättning skapas redan i dag flaskhalsar som kan äventyra den inre sjöfartens framtida utveckling. Vi uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder och ställa resurser till förfogande.

7.   Allmänna rekommendationer

| 7.1 | Ett införande av en rättslig ram för harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på gemenskapens inre vattenvägar är välkommet i ovannämnda sammanhang. Harmoniserade informationstjänster på de inre vattenvägarna kan, om de får bred positiv respons, bidra till att man uppnår det uppställda målet – en övergång i riktning mot flodsjöfarten som alternativt transportslag, med tillväxtpotential och med fördelar på säkerhets- och miljöområdet.
  Den viktigaste ekonomiska utmaning som Europeiska unionen står inför är att realisera tillväxtpotentialen. Den hållbara tillväxten måste följaktligen stödjas. Godstransporterna spelar en betydelsefull roll på inre marknaden. Det finns emellertid mycket omfattande problem över hela Europa, där framför allt igenproppade vägar äventyrar den ekonomiska utvecklingen inom EU. Lösningen ligger i att åstadkomma övergångar mellan transportslagen och underlätta utnyttjande av intelligenta transportlösningar.
  Den ekonomiska utvecklingen i Europa är följaktligen avhängig av en kraftfull och välavvägd transportpolitik, som måste få ett helhjärtat erkännande av Europas beslutsfattare.
  Här måste en adekvat ram utarbetas, och man måste säkerställa att utvecklingen av flodsjöfarten blir en politiskt prioriterad fråga.
  Med tanke på framgångarna i samband med trafiköverflyttningen till sjöfarten på kortdistans är det möjligt att uppnå liknande framgångar med riktade åtgärder – och förutsatt att det politiska stödet föreligger – även på den inre sjöfartens område. |
| --- | --- |

7.1

Ett införande av en rättslig ram för harmoniserade flodtrafikinformationstjänster på gemenskapens inre vattenvägar är välkommet i ovannämnda sammanhang. Harmoniserade informationstjänster på de inre vattenvägarna kan, om de får bred positiv respons, bidra till att man uppnår det uppställda målet – en övergång i riktning mot flodsjöfarten som alternativt transportslag, med tillväxtpotential och med fördelar på säkerhets- och miljöområdet.

Den viktigaste ekonomiska utmaning som Europeiska unionen står inför är att realisera tillväxtpotentialen. Den hållbara tillväxten måste följaktligen stödjas. Godstransporterna spelar en betydelsefull roll på inre marknaden. Det finns emellertid mycket omfattande problem över hela Europa, där framför allt igenproppade vägar äventyrar den ekonomiska utvecklingen inom EU. Lösningen ligger i att åstadkomma övergångar mellan transportslagen och underlätta utnyttjande av intelligenta transportlösningar.

Den ekonomiska utvecklingen i Europa är följaktligen avhängig av en kraftfull och välavvägd transportpolitik, som måste få ett helhjärtat erkännande av Europas beslutsfattare.

Här måste en adekvat ram utarbetas, och man måste säkerställa att utvecklingen av flodsjöfarten blir en politiskt prioriterad fråga.

Med tanke på framgångarna i samband med trafiköverflyttningen till sjöfarten på kortdistans är det möjligt att uppnå liknande framgångar med riktade åtgärder – och förutsatt att det politiska stödet föreligger – även på den inre sjöfartens område.

| 7.2 | Den samhällsekonomiska nyttan av att avlasta vägarna, integreringen av de inre vattenvägarna i intermodala transportkedjor och skydd av naturtillgångarna genom ännu effektivare utnyttjande av fartygens lastkapacitet är faktorer som talar för att EU skall främja telematiklösningar inom flodsjöfarten och harmonisering av tjänsterna på de inre vattenvägarna. För ett effektivt genomförande av de åtgärder som tas upp i direktivförslaget har EESK följande rekommendationer, som vi anser nödvändiga i samband med att flodtrafikinformationstjänsterna införs:






  — | Redan beslutade tekniska direktiv från andra relevanta internationella organ bör inlemmas i RIS-direktivet. |
| --- | --- | --- |

7.2

Den samhällsekonomiska nyttan av att avlasta vägarna, integreringen av de inre vattenvägarna i intermodala transportkedjor och skydd av naturtillgångarna genom ännu effektivare utnyttjande av fartygens lastkapacitet är faktorer som talar för att EU skall främja telematiklösningar inom flodsjöfarten och harmonisering av tjänsterna på de inre vattenvägarna. För ett effektivt genomförande av de åtgärder som tas upp i direktivförslaget har EESK följande rekommendationer, som vi anser nödvändiga i samband med att flodtrafikinformationstjänsterna införs:

—

Redan beslutade tekniska direktiv från andra relevanta internationella organ bör inlemmas i RIS-direktivet.

| — | Staterna bör åläggas att tillhandahålla elektroniska sjökort för navigering på europeiska inre vattenvägar av klass IV eller högre enligt klassificeringen av europeiska inre vattenvägar. |
| --- | --- |

—

Staterna bör åläggas att tillhandahålla elektroniska sjökort för navigering på europeiska inre vattenvägar av klass IV eller högre enligt klassificeringen av europeiska inre vattenvägar.

| — | Skydd mot missbruk av data. |
| --- | --- |

—

Skydd mot missbruk av data.

| — | Samråd med näringen inom ramen för den kommitté som kommissionen inrättat eller kommer att inrätta för att genomföra direktivet. |
| --- | --- |

—

Samråd med näringen inom ramen för den kommitté som kommissionen inrättat eller kommer att inrätta för att genomföra direktivet.

8.   Särskilda kommentarer

| 8.1 | Det behövs åtgärder som kompletterar genomförandet av direktivet ombord på flodfartygen.
  Den inre sjöfarten har än så länge otillräckliga möjligheter att utnyttja RIS, samtidigt som effektiviteten i flodtrafikinformationstjänsterna är avhängig av att aktörerna inom sjöfarten utnyttjar dem så mycket som möjligt. Inom ramen för de övergripande planer som skall utarbetas måste man räkna med att möta dessa krav med riktade åtgärder. Dessa avser följande:






  — | Utarbetande av ett förslag till genomförande av RIS. |
| --- | --- | --- |

8.1

Det behövs åtgärder som kompletterar genomförandet av direktivet ombord på flodfartygen.

Den inre sjöfarten har än så länge otillräckliga möjligheter att utnyttja RIS, samtidigt som effektiviteten i flodtrafikinformationstjänsterna är avhängig av att aktörerna inom sjöfarten utnyttjar dem så mycket som möjligt. Inom ramen för de övergripande planer som skall utarbetas måste man räkna med att möta dessa krav med riktade åtgärder. Dessa avser följande:

—

Utarbetande av ett förslag till genomförande av RIS.

| — | Incitament och stöd till aktörerna inom sjöfarten när det gäller införande av behövlig utrustning ombord, för att systemet skall kunna utnyttjas effektivt i linje med direktivets målsättningar. |
| --- | --- |

—

Incitament och stöd till aktörerna inom sjöfarten när det gäller införande av behövlig utrustning ombord, för att systemet skall kunna utnyttjas effektivt i linje med direktivets målsättningar.

| — | Främjande av kostnadseffektiva kommunikationssystem som på bästa sätt motsvarar den inre sjöfartens krav. |
| --- | --- |

—

Främjande av kostnadseffektiva kommunikationssystem som på bästa sätt motsvarar den inre sjöfartens krav.

| — | Övervakning av producentkostnaderna för RIS-utrustning och programvara. |
| --- | --- |

—

Övervakning av producentkostnaderna för RIS-utrustning och programvara.

| 8.2 | EESK rekommenderar dessa åtgärder i syfte att genomföra direktivförslaget på ett verksamt sätt. |
| --- | --- |

8.2

EESK rekommenderar dessa åtgärder i syfte att genomföra direktivförslaget på ett verksamt sätt.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  DI CESE 48/2002 rév.: [endast på tyska, engelska och franska] Gemensamma slutsatser efter den 5:e sammanträdet i den blandade rådgivande kommittén EU/Rumänien, antagna den 23–24 maj 2002 i Bukarest, om optimering av Donau som transeuropeisk transportkorridor (föredragande Bredima-Savolpoulou); EESK:s yttrande om ”Genomförandet av den strukturerade sociala dialogen i de alleuropeiska transportkorridorerna”, EGT C 85, 8.4.2002 (föredragande Alleweldt); EESK:s yttrande om ”Framtiden för det transeuropeiska nätet av inre vattenvägar”, EGT C 80, 3.3.2002 (föredragande Levaux); samt EESK:s yttrande om ”Ett alleuropeiskt system för den inre sjöfarten”, EUT C 10, 14.1.2004 (föredragande Simons);

1

(2)  Som exempel kan nämnas att det är investeringsstopp under 2004 för underhåll av vattenvägarna i Nederländerna, samtidigt som det krävs satsningar på minst 35 miljoner euro för att lösa upp dagens stagnation och undvika fortsatt stagnation. Det är först 2007 som nödvändiga medel ställs till förfogande.

2

I Tyskland uppskattades behovet av ersättningsinvesteringar till drygt 11 miljarder euro för perioden 2000–2020. Det motsvarar årliga belopp på över 500 miljoner euro, samtidigt som Förbundsrepublikens transportvägplan för perioden 2001–2015 utgår från ett underhållsbehov på 440 miljoner euro i genomsnitt per år (Placo-betänkandet om potential och framtid för transporter på Tysklands inre vattenvägar, november 2003).

(3)  Samtliga Donaustater deltar redan i ”RIS Lead”-projekt för harmonisering av flodsjöfartstjänsterna (se COMPRIS: Consortium, Operational Management Platform 2002-2005, med deltagande av 44 partner från 11 stater, bl.a. Slovakien, Ungern, Rumänien och Bulgarien). Det förväntas att flodtrafikinformationstjänsterna medför en avsevärd modernisering av Donausjöfarten (Via Donau: ”Strategy and achievements on the implementation of RIS in the Danube region”, 13.10.2004).

3

(4)  ”EU Energy and transport in figures, statistical pocketbook 2003”, del 3: Transport, kapitel 6: Safety.

4

(5)  Royal Haskoning: ”Environmental Performance of Inland Shipping”, 27 januari 2004.

5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/61

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om inrättande av Gemenskapens kontrollorgan för fiske och ändring av förordning (EG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken”

(KOM(2004) 289 slutlig – 2004/0108 CNS)

(2005/C 157/09)

Den 14 maj 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var Gabriel Sarró Iparraguirre.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 138 röster för, 3 röster emot och 7 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Den 1 januari 2003 trädde reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) i kraft. Dess viktigaste målsättning är att bevara och på ett hållbart sätt bruka fiskeresurserna. I anslutning till detta fastställdes en uppsättning bindande regler såväl för gemenskapens fiskerisektor som för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.1

Den 1 januari 2003 trädde reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) i kraft. Dess viktigaste målsättning är att bevara och på ett hållbart sätt bruka fiskeresurserna. I anslutning till detta fastställdes en uppsättning bindande regler såväl för gemenskapens fiskerisektor som för medlemsstaterna.

| 1.2 | I kapitel V i förordning (EG) nr 2371/2002 (1) fastslås en gemenskapsordning för kontroll och inspektion av fiskeverksamhet som tydligt definierar medlemsstaternas och kommissionens ansvar och fastställer det samarbete och den samordning som bör finnas mellan medlemsstaterna och mellan dessa och kommissionen för att säkerställa efterlevnaden av GFP:s bestämmelser. |
| --- | --- |

1.2

I kapitel V i förordning (EG) nr 2371/2002 (1) fastslås en gemenskapsordning för kontroll och inspektion av fiskeverksamhet som tydligt definierar medlemsstaternas och kommissionens ansvar och fastställer det samarbete och den samordning som bör finnas mellan medlemsstaterna och mellan dessa och kommissionen för att säkerställa efterlevnaden av GFP:s bestämmelser.

| 1.3 | För att medlemsstaterna skall kunna tillämpa GFP:s bestämmelser krävs det enligt kommissionen en solid operativ kontroll- och inspektionsstruktur på gemenskapsnivå, tillräckliga medel för utförande av kontroll och övervakning samt en lämplig strategi för ett samordnat utnyttjande av dessa medel. |
| --- | --- |

1.3

För att medlemsstaterna skall kunna tillämpa GFP:s bestämmelser krävs det enligt kommissionen en solid operativ kontroll- och inspektionsstruktur på gemenskapsnivå, tillräckliga medel för utförande av kontroll och övervakning samt en lämplig strategi för ett samordnat utnyttjande av dessa medel.

| 1.4 | Med detta nya förslag till förordning (2) vill kommissionen inrätta Gemenskapens kontrollorgan för fiske (i fortsättningen ”kontrollorganet”). Det skall fungera som ett specialiserat tekniskt organ på gemenskapsnivå och se till att medlemsstaterna enhetligt och effektivt tillämpar den gemensamma fiskeripolitiken samt organisera en operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet och bistå dem i deras samarbete. |
| --- | --- |

1.4

Med detta nya förslag till förordning (2) vill kommissionen inrätta Gemenskapens kontrollorgan för fiske (i fortsättningen ”kontrollorganet”). Det skall fungera som ett specialiserat tekniskt organ på gemenskapsnivå och se till att medlemsstaterna enhetligt och effektivt tillämpar den gemensamma fiskeripolitiken samt organisera en operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet och bistå dem i deras samarbete.

| 1.5 | Kommissionen föreslår att kontrollorganet skall samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med gemenskapens kontroll- och inspektionsskyldigheter, att det skall planera hur de medel för kontroll och inspektion som medlemsstaterna slagit ihop kan utnyttjas, att det skall bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter om fiskeverksamhet och kontroll- och inspektionsverksamhet samt att det skall bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen föreslår att kontrollorganet skall samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med gemenskapens kontroll- och inspektionsskyldigheter, att det skall planera hur de medel för kontroll och inspektion som medlemsstaterna slagit ihop kan utnyttjas, att det skall bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter om fiskeverksamhet och kontroll- och inspektionsverksamhet samt att det skall bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

| 1.6 | Dessutom föreslår kommissionen att kontrollorganet skall utföra avtalsgrundade tjänster åt medlemsstaterna på deras bekostnad, bistå dem i att utbilda inspektörer och gemensamt införskaffa kontroll- och inspektionsmaterial samt hjälpa dem att samordna gemensamma pilotprojekt för kontroll- och inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

1.6

Dessutom föreslår kommissionen att kontrollorganet skall utföra avtalsgrundade tjänster åt medlemsstaterna på deras bekostnad, bistå dem i att utbilda inspektörer och gemensamt införskaffa kontroll- och inspektionsmaterial samt hjälpa dem att samordna gemensamma pilotprojekt för kontroll- och inspektionsverksamhet.

| 1.7 | I förslaget till förordning anges att kontrollorganet skall vara ett gemenskapsorgan, att det skall utgöra en juridisk person och att det skall ha egen personal. Kommissionen föreslår att kontrollorganet skall ha en styrelse med en företrädare för var medlemsstat vars fartyg deltar i fiskeverksamhet som rör marina levande resurser, fyra företrädare för kommissionen samt fyra av kommissionen utsedda företrädare för fiskerinäringen. Kontrollorganet skall ledas av en verkställande direktör. |
| --- | --- |

1.7

I förslaget till förordning anges att kontrollorganet skall vara ett gemenskapsorgan, att det skall utgöra en juridisk person och att det skall ha egen personal. Kommissionen föreslår att kontrollorganet skall ha en styrelse med en företrädare för var medlemsstat vars fartyg deltar i fiskeverksamhet som rör marina levande resurser, fyra företrädare för kommissionen samt fyra av kommissionen utsedda företrädare för fiskerinäringen. Kontrollorganet skall ledas av en verkställande direktör.

| 1.8 | Enligt kommissionens förslag skall kontrollorganet finansieras genom bidrag från gemenskapen, avgifter för tjänster som kontrollorganet utfört åt medlemsstaterna och avgifter för publikationer, utbildning och/eller andra tjänster. |
| --- | --- |

1.8

Enligt kommissionens förslag skall kontrollorganet finansieras genom bidrag från gemenskapen, avgifter för tjänster som kontrollorganet utfört åt medlemsstaterna och avgifter för publikationer, utbildning och/eller andra tjänster.

| 1.9 | Enligt kommissionens planer skall kontrollorganet börja sin verksamhet 2006 med en budget på 4,9 miljoner euro och en personalstyrka på 38 personer under det första året, och från och med 2007 skall budgeten uppgå till 5,2 miljoner euro och personalstyrkan inbegripa 49 personer. Kontrollorganet skall ha sitt säte i Spanien. |
| --- | --- |

1.9

Enligt kommissionens planer skall kontrollorganet börja sin verksamhet 2006 med en budget på 4,9 miljoner euro och en personalstyrka på 38 personer under det första året, och från och med 2007 skall budgeten uppgå till 5,2 miljoner euro och personalstyrkan inbegripa 49 personer. Kontrollorganet skall ha sitt säte i Spanien.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | I kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett enhetligt och effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken (3) föreslås att det utförs en genomförbarhetsstudie i samarbete med medlemsstaterna innan man inrättar Gemenskapens kontrollorgan för fiske. Kommissionen presenterar nu föreliggande förordningsförslag utan att i förväg ha utfört någon sådan genomförbarhetsstudie, vilket EESK beklagar. |
| --- | --- |

2.1

I kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett enhetligt och effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken (3) föreslås att det utförs en genomförbarhetsstudie i samarbete med medlemsstaterna innan man inrättar Gemenskapens kontrollorgan för fiske. Kommissionen presenterar nu föreliggande förordningsförslag utan att i förväg ha utfört någon sådan genomförbarhetsstudie, vilket EESK beklagar.

| 2.2 | EESK välkomnar dock kommissionens förslag att inrätta detta kontrollorgan, och vi stöder målsättningen att uppnå ett effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och en enhetlig kontroll och tillämpning av bestämmelserna i hela EU. EESK är medveten om att det är viktigt att på ett enhetligt och effektivt sätt kunna följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, men vi menar att förutsättningen är att fiskerinäringen accepterar och förstår dem. För att möjliggöra detta måste sektorn delta i beslutsprocessen redan från starten. Som en början bör den delta i utarbetandet av de vetenskapliga yttrandena som skall ligga till grund för olika strategier och åtgärder för att bevara fiskeresurserna. EESK anser dessutom att kontrollorganet bör analysera hur man kan förbättra de vetenskapliga yttrandena och främja sektorns delaktighet i arbetet. Denna sista punkt bör ingå i uppräkningen av kontrollorganets uppgifter i artikel 4 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.2

EESK välkomnar dock kommissionens förslag att inrätta detta kontrollorgan, och vi stöder målsättningen att uppnå ett effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och en enhetlig kontroll och tillämpning av bestämmelserna i hela EU. EESK är medveten om att det är viktigt att på ett enhetligt och effektivt sätt kunna följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, men vi menar att förutsättningen är att fiskerinäringen accepterar och förstår dem. För att möjliggöra detta måste sektorn delta i beslutsprocessen redan från starten. Som en början bör den delta i utarbetandet av de vetenskapliga yttrandena som skall ligga till grund för olika strategier och åtgärder för att bevara fiskeresurserna. EESK anser dessutom att kontrollorganet bör analysera hur man kan förbättra de vetenskapliga yttrandena och främja sektorns delaktighet i arbetet. Denna sista punkt bör ingå i uppräkningen av kontrollorganets uppgifter i artikel 4 i förslaget till förordning.

| 2.3 | Eftersom kontrollorganet är det första i sitt slag som enbart ägnar sig åt frågor avseende fiskeriverksamhet, anser kommittén att förslaget till förordning bör göra det möjligt att i framtiden utvidga dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

2.3

Eftersom kontrollorganet är det första i sitt slag som enbart ägnar sig åt frågor avseende fiskeriverksamhet, anser kommittén att förslaget till förordning bör göra det möjligt att i framtiden utvidga dess behörighetsområde.

| 2.4 | EESK anser att kontrollorganet bör kunna bistå medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt avseende den praktiska tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken, framför allt i fråga om effektiviteten och möjligheterna att kontrollera de inspektions- och kontrollåtgärder som föreslås. Det skulle dessutom kunna ansvara för att främja utbildningen av inspektörer och specialutbildad övervakningspersonal genom att inrätta ett utbildningscentrum. Avslutningsvis skulle kontrollorganet kunna bidra till den nödvändiga ökade harmoniseringen av sanktionerna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.4

EESK anser att kontrollorganet bör kunna bistå medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt avseende den praktiska tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken, framför allt i fråga om effektiviteten och möjligheterna att kontrollera de inspektions- och kontrollåtgärder som föreslås. Det skulle dessutom kunna ansvara för att främja utbildningen av inspektörer och specialutbildad övervakningspersonal genom att inrätta ett utbildningscentrum. Avslutningsvis skulle kontrollorganet kunna bidra till den nödvändiga ökade harmoniseringen av sanktionerna i de olika medlemsstaterna.

| 2.5 | I förslaget till rådets förordning fastställs att den operativa samordning som kontrollorganet utför skall inbegripa inspektion och kontroll fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter när det gäller fiskeverksamhet som utförs på medlemsstaternas territorium, i gemenskapens vatten och utanför gemenskapens vatten av gemenskapens fiskefartyg. EESK anser att man bör utvidga tillämpningsområdet för kontrollorganets operativa samordning. För det första bör inspektion och kontroll av fiskeverksamhet inte bara ske fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter utan under hela livsmedelskedjan, det vill säga från det att fisken fiskas tills det att den når slutkonsumenten. För det andra bör kontrollorganets uppgifter inbegripa samordning av kontrollen av fiskeriprodukter från fiskefartyg som för tredje lands flagg, särskild sådana som bedriver olagligt, oreglerat och orapporterat fiske. |
| --- | --- |

2.5

I förslaget till rådets förordning fastställs att den operativa samordning som kontrollorganet utför skall inbegripa inspektion och kontroll fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter när det gäller fiskeverksamhet som utförs på medlemsstaternas territorium, i gemenskapens vatten och utanför gemenskapens vatten av gemenskapens fiskefartyg. EESK anser att man bör utvidga tillämpningsområdet för kontrollorganets operativa samordning. För det första bör inspektion och kontroll av fiskeverksamhet inte bara ske fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter utan under hela livsmedelskedjan, det vill säga från det att fisken fiskas tills det att den når slutkonsumenten. För det andra bör kontrollorganets uppgifter inbegripa samordning av kontrollen av fiskeriprodukter från fiskefartyg som för tredje lands flagg, särskild sådana som bedriver olagligt, oreglerat och orapporterat fiske.

| 2.6 | EESK anser att det är av särskild vikt att kontrollorganet bistår såväl gemenskapen som medlemsstaterna i deras förbindelser med tredjeländer och regionala fiskeriorganisationer. Det är också viktigt att man samarbetar direkt med sistnämnda, eftersom det kan bidra till att fiskeresurserna i tredjelands vatten och i internationella vatten bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt. EESK anser att det är viktigt att man i budgeten avsätter tillräckliga resurser till kontrollorganet så att det kan utföra sitt uppdrag och främja en hållbar utveckling av fisket. |
| --- | --- |

2.6

EESK anser att det är av särskild vikt att kontrollorganet bistår såväl gemenskapen som medlemsstaterna i deras förbindelser med tredjeländer och regionala fiskeriorganisationer. Det är också viktigt att man samarbetar direkt med sistnämnda, eftersom det kan bidra till att fiskeresurserna i tredjelands vatten och i internationella vatten bevaras och utnyttjas på ett hållbart sätt. EESK anser att det är viktigt att man i budgeten avsätter tillräckliga resurser till kontrollorganet så att det kan utföra sitt uppdrag och främja en hållbar utveckling av fisket.

| 2.7 | EESK stöder förslagets artikel 6 om att inrätta Gemenskapens centrum för fiskeriövervakning som skall organisera den operationella samordningen av gemensam kontroll- och inspektionsverksamhet. För att undvika överlappningar med medlemsstaternas behörighetsområden anser emellertid EESK att förslaget till förordning bör förtydligas i fråga om centrumets uppgifter. När kontrollorganet väl inrättats anser EESK att det är viktigt att det uppfyller de sekretesskrav som anges i artikel 33 i rådets förslag. |
| --- | --- |

2.7

EESK stöder förslagets artikel 6 om att inrätta Gemenskapens centrum för fiskeriövervakning som skall organisera den operationella samordningen av gemensam kontroll- och inspektionsverksamhet. För att undvika överlappningar med medlemsstaternas behörighetsområden anser emellertid EESK att förslaget till förordning bör förtydligas i fråga om centrumets uppgifter. När kontrollorganet väl inrättats anser EESK att det är viktigt att det uppfyller de sekretesskrav som anges i artikel 33 i rådets förslag.

| 2.8 | EESK anser att de planer för gemensamt utnyttjande som beskrivs i kapitel III i kommissionens förslag är av grundläggande betydelse för en effektiv, enhetlig och balanserad tillämpning av medlemsstaternas kontrollpolitik. EESK ställer sig positiv till innehållet i dessa planer för gemensamt utnyttjande liksom till förfarandet för godkännande och till genomförandet och utvärderingen. Enligt vår mening bör medlemsstaterna bedriva ett nära samarbete med kontrollorganet för att säkerställa att det fullbordas. |
| --- | --- |

2.8

EESK anser att de planer för gemensamt utnyttjande som beskrivs i kapitel III i kommissionens förslag är av grundläggande betydelse för en effektiv, enhetlig och balanserad tillämpning av medlemsstaternas kontrollpolitik. EESK ställer sig positiv till innehållet i dessa planer för gemensamt utnyttjande liksom till förfarandet för godkännande och till genomförandet och utvärderingen. Enligt vår mening bör medlemsstaterna bedriva ett nära samarbete med kontrollorganet för att säkerställa att det fullbordas.

| 2.9 | Enligt kommitténs uppfattning är det nödvändigt att man såsom föreslås gör en årlig utvärdering av varje enskild plans effektivitet för att bedöma om de olika fiskeflottornas verksamhet är förenlig med gällande regler för bevarande och kontroll. |
| --- | --- |

2.9

Enligt kommitténs uppfattning är det nödvändigt att man såsom föreslås gör en årlig utvärdering av varje enskild plans effektivitet för att bedöma om de olika fiskeflottornas verksamhet är förenlig med gällande regler för bevarande och kontroll.

| 2.10 | EESK stöder förslaget att inrätta ett nätverk för utbyte av information mellan kommissionen, kontrollorganet och behöriga myndigheter i medlemsstaterna, men vi anser att kontrollorganet och kommissionen bör se till att bevara sekretessen enligt samma krav som åläggs medlemsstaterna i artikel 17.2 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.10

EESK stöder förslaget att inrätta ett nätverk för utbyte av information mellan kommissionen, kontrollorganet och behöriga myndigheter i medlemsstaterna, men vi anser att kontrollorganet och kommissionen bör se till att bevara sekretessen enligt samma krav som åläggs medlemsstaterna i artikel 17.2 i förslaget till förordning.

| 2.11 | När det gäller kontrollorganets interna struktur och funktionssätt, fastställs i förslaget till förordning att kontrollorganet skall vara ett gemenskapsorgan och att det skall utgöra en juridisk person. EESK instämmer till fullo i detta eftersom kontrollorganet skall stå i hela gemenskapens tjänst och agera under fullständig öppenhet utan att låta sig påverkas av varken kommissionens eller medlemsstaternas särskilda intressen. Kommittén oroar sig i detta sammanhang över bristen på klarhet i fråga om tillsättningen av kontrollorganets personal, antingen det rör sig om tjänstemän som utse eller avdelas temporärt av kommissionen eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.11

När det gäller kontrollorganets interna struktur och funktionssätt, fastställs i förslaget till förordning att kontrollorganet skall vara ett gemenskapsorgan och att det skall utgöra en juridisk person. EESK instämmer till fullo i detta eftersom kontrollorganet skall stå i hela gemenskapens tjänst och agera under fullständig öppenhet utan att låta sig påverkas av varken kommissionens eller medlemsstaternas särskilda intressen. Kommittén oroar sig i detta sammanhang över bristen på klarhet i fråga om tillsättningen av kontrollorganets personal, antingen det rör sig om tjänstemän som utse eller avdelas temporärt av kommissionen eller medlemsstaterna.

| 2.12 | När det gäller kontrollorganets personal är det viktigt att man tillämpar tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapernas institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren. Likaså är det viktigt att man tydligt fastställer kontrollorganets och dess personals avtalsrättsliga och icke avtalsrättsliga ansvar i samband med tjänsteutövning. Vidare anser kommittén att Europeiska gemenskapernas domstol bör vara behörig i eventuella tvister om de avtal som kontrollorganet ingår och i tvister om skadeersättning. |
| --- | --- |

2.12

När det gäller kontrollorganets personal är det viktigt att man tillämpar tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapernas institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren. Likaså är det viktigt att man tydligt fastställer kontrollorganets och dess personals avtalsrättsliga och icke avtalsrättsliga ansvar i samband med tjänsteutövning. Vidare anser kommittén att Europeiska gemenskapernas domstol bör vara behörig i eventuella tvister om de avtal som kontrollorganet ingår och i tvister om skadeersättning.

| 2.13 | Enligt artikel 25 i kommissionens förslag intar styrelsen den centrala platsen i kontrollorganets struktur som i vilket offentligt eller privat företag som helst. EESK är dock bekymrad över denna styrelses extrema beroende av kommissionen, som har tio röster medan varje medlemsstat vars fartyg deltar i fiskeverksamhet som rör marina levande resurser endast har en röst. Tillsammans har medlemsstaterna högst 20 röster, vilket gör det lätt för kommissionen att driva igenom sina beslut. EESK menar att företrädarna för kommissionen i likhet med övriga företrädare bör förfoga över en röst var. |
| --- | --- |

2.13

Enligt artikel 25 i kommissionens förslag intar styrelsen den centrala platsen i kontrollorganets struktur som i vilket offentligt eller privat företag som helst. EESK är dock bekymrad över denna styrelses extrema beroende av kommissionen, som har tio röster medan varje medlemsstat vars fartyg deltar i fiskeverksamhet som rör marina levande resurser endast har en röst. Tillsammans har medlemsstaterna högst 20 röster, vilket gör det lätt för kommissionen att driva igenom sina beslut. EESK menar att företrädarna för kommissionen i likhet med övriga företrädare bör förfoga över en röst var.

| 2.14 | Enligt förslaget skall i styrelsen även ingå fyra av kommissionen utsedda företrädare för fiskerinäringen utan rösträtt. EESK anser att det antal företrädare för sektorn som kommissionen föreslår är mycket litet och att det bör utökas till åtminstone åtta. Dessutom bör det uttryckligen anges att de skall utses av arbetsmarknadsorganisationerna och äga rösträtt. EESK anser att man i förslaget till förordning bör fastställa vilka minimikriterier som företrädarna för fiskerinäringen måste uppfylla för att få ingå i styrelsen. Vidare bör det i förslaget till förordning fastställas att branschföreträdarna har rätt att utse suppleanter till styrelsen. |
| --- | --- |

2.14

Enligt förslaget skall i styrelsen även ingå fyra av kommissionen utsedda företrädare för fiskerinäringen utan rösträtt. EESK anser att det antal företrädare för sektorn som kommissionen föreslår är mycket litet och att det bör utökas till åtminstone åtta. Dessutom bör det uttryckligen anges att de skall utses av arbetsmarknadsorganisationerna och äga rösträtt. EESK anser att man i förslaget till förordning bör fastställa vilka minimikriterier som företrädarna för fiskerinäringen måste uppfylla för att få ingå i styrelsen. Vidare bör det i förslaget till förordning fastställas att branschföreträdarna har rätt att utse suppleanter till styrelsen.

| 2.15 | Kommissionen föreslår att ordföranden skall sammankalla styrelsens sammanträden och att styrelsen skall hålla ett ordinarie sammanträde per år. Styrelsen skall dessutom sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av kommissionen eller en tredjedel av de medlemsstater som är företrädda i styrelsen. EESK anser att det i stället bör anges att det kan ske på begäran av en tredjedel av styrelsemedlemmarna, eftersom företrädarna för fiskerinäringen också kan vara intresserade av att styrelsen sammanträder. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen föreslår att ordföranden skall sammankalla styrelsens sammanträden och att styrelsen skall hålla ett ordinarie sammanträde per år. Styrelsen skall dessutom sammanträda på initiativ av ordföranden eller på begäran av kommissionen eller en tredjedel av de medlemsstater som är företrädda i styrelsen. EESK anser att det i stället bör anges att det kan ske på begäran av en tredjedel av styrelsemedlemmarna, eftersom företrädarna för fiskerinäringen också kan vara intresserade av att styrelsen sammanträder.

| 2.16 | I artikel 27.4 i förslaget till förordning fastställs att styrelsen, om det är fråga om konfidentiella uppgifter eller intressekonflikter, kan överlägga utan att företrädarna för fiskerinäringen är närvarande. EESK föreslår att denna punkt skall strykas eftersom det i praktiken skulle betyda att man kraftigt begränsar branschföreträdarnas deltagande i styrelsens sammanträden. |
| --- | --- |

2.16

I artikel 27.4 i förslaget till förordning fastställs att styrelsen, om det är fråga om konfidentiella uppgifter eller intressekonflikter, kan överlägga utan att företrädarna för fiskerinäringen är närvarande. EESK föreslår att denna punkt skall strykas eftersom det i praktiken skulle betyda att man kraftigt begränsar branschföreträdarnas deltagande i styrelsens sammanträden.

| 2.17 | Bland de arbetsuppgifter som åläggs styrelsen ingår att anta kontrollorganets allmänna rapport för det föregående året liksom kontrollorganets arbetsprogram för det kommande året och att skicka dem till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna. För att öka öppenheten och sektorns delaktighet anser EESK att de även bör skickas till EU:s rådgivande kommitté för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

2.17

Bland de arbetsuppgifter som åläggs styrelsen ingår att anta kontrollorganets allmänna rapport för det föregående året liksom kontrollorganets arbetsprogram för det kommande året och att skicka dem till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna. För att öka öppenheten och sektorns delaktighet anser EESK att de även bör skickas till EU:s rådgivande kommitté för fiske och vattenbruk.

| 2.18 | I förslagets artikel 29 fastställs att de styrelseledamöter som företräder fiskerinäringen antingen skall göra en intresseförklaring som visar att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som kan påverka deras oberoende negativt, eller att de skall deklarera alla sådana intressen som kan ha en negativ inverkan på deras oberoende. EESK anser att en sådan intresseförklaring är olämplig och överflödig eftersom samtliga branschföreträdare som är yrkesverksamma och valbara har direkta intressen inom fiskerinäringen som kan påverka deras oberoende. Om det blir aktuellt bör även övriga styrelsemedlemmar göra en intresseförklaring. |
| --- | --- |

2.18

I förslagets artikel 29 fastställs att de styrelseledamöter som företräder fiskerinäringen antingen skall göra en intresseförklaring som visar att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som kan påverka deras oberoende negativt, eller att de skall deklarera alla sådana intressen som kan ha en negativ inverkan på deras oberoende. EESK anser att en sådan intresseförklaring är olämplig och överflödig eftersom samtliga branschföreträdare som är yrkesverksamma och valbara har direkta intressen inom fiskerinäringen som kan påverka deras oberoende. Om det blir aktuellt bör även övriga styrelsemedlemmar göra en intresseförklaring.

| 2.19 | EESK är vidare bekymrad över kommissionens stora beslutsbefogenheter när det gäller den verkställande direktörens val, utnämning, arbetsuppgifter och avsättning. Därför bör man i artikel 31 precisera att det vid avsättande, precis som vid utnämning, av den verkställande direktören på förslag från kommissionen krävs stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar. EESK anser att förteckningen över möjliga kandidater till posten som verkställande direktör i förväg bör skickas till den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk så att denna kan avge icke bindande yttranden om kandidaterna. |
| --- | --- |

2.19

EESK är vidare bekymrad över kommissionens stora beslutsbefogenheter när det gäller den verkställande direktörens val, utnämning, arbetsuppgifter och avsättning. Därför bör man i artikel 31 precisera att det vid avsättande, precis som vid utnämning, av den verkställande direktören på förslag från kommissionen krävs stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar. EESK anser att förteckningen över möjliga kandidater till posten som verkställande direktör i förväg bör skickas till den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk så att denna kan avge icke bindande yttranden om kandidaterna.

| 2.20 | Kontrollorganets budget skall, åtminstone under de första åren efter dess inrättande, främst finansieras genom bidrag från gemenskapen som förs in under en särskild budgetrubrik i Europeiska gemenskapernas allmänna budget, då övriga två inkomstkällor, det vill säga inkomster i form av avgifter för tjänster som kontrollorganet utfört åt medlemsstaterna och intäkter från publikationer och utbildningsverksamhet, inte kommer att bli aktuella förrän efter en viss tid. EESK anser att det bör finnas utrymme för en viss flexibilitet i budgeten under de tre första åren; kommissionens förslag förefaller alltför restriktivt i denna bemärkelse. |
| --- | --- |

2.20

Kontrollorganets budget skall, åtminstone under de första åren efter dess inrättande, främst finansieras genom bidrag från gemenskapen som förs in under en särskild budgetrubrik i Europeiska gemenskapernas allmänna budget, då övriga två inkomstkällor, det vill säga inkomster i form av avgifter för tjänster som kontrollorganet utfört åt medlemsstaterna och intäkter från publikationer och utbildningsverksamhet, inte kommer att bli aktuella förrän efter en viss tid. EESK anser att det bör finnas utrymme för en viss flexibilitet i budgeten under de tre första åren; kommissionens förslag förefaller alltför restriktivt i denna bemärkelse.

| 2.21 | EESK stöder systemet för genomförande och kontroll av kontrollorganets budget i förslaget till förordning. Kommittén ställer sig framför allt positiv till revisionsrättens preliminära kontroll av kontrollorganets räkenskaper och till att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 (4) utan inskränkning tillämpas på kontrollorganet när det gäller bekämpning av bedrägeri och annan olaglig verksamhet. Kommittén anser att det är av grundläggande betydelse att kontrollorganet ansluter sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av OLAF. |
| --- | --- |

2.21

EESK stöder systemet för genomförande och kontroll av kontrollorganets budget i förslaget till förordning. Kommittén ställer sig framför allt positiv till revisionsrättens preliminära kontroll av kontrollorganets räkenskaper och till att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 (4) utan inskränkning tillämpas på kontrollorganet när det gäller bekämpning av bedrägeri och annan olaglig verksamhet. Kommittén anser att det är av grundläggande betydelse att kontrollorganet ansluter sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av OLAF.

| 2.22 | Förslaget till förordning innebär en ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 (5) om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken och ersätter artikel 34 c, där det fastställs att de program för kontroll- och inspektion som kommissionen upprättar inte kan vara mer än två år och att medlemsstaterna skall svara för att vidta lämpliga åtgärder när det gäller såväl personal som materiella resurser. Enligt den ändring som föreslås förlängs denna period till tre år eller till en period som fastställs för detta ändamål i en återhämtningsplan, och det fastläggs att medlemsstaterna skall genomföra de särskilda programmen för kontroll- och inspektion på grundval av planerna för gemensamt utnyttjande. EESK ställer sig bakom denna ändring. |
| --- | --- |

2.22

Förslaget till förordning innebär en ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 (5) om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken och ersätter artikel 34 c, där det fastställs att de program för kontroll- och inspektion som kommissionen upprättar inte kan vara mer än två år och att medlemsstaterna skall svara för att vidta lämpliga åtgärder när det gäller såväl personal som materiella resurser. Enligt den ändring som föreslås förlängs denna period till tre år eller till en period som fastställs för detta ändamål i en återhämtningsplan, och det fastläggs att medlemsstaterna skall genomföra de särskilda programmen för kontroll- och inspektion på grundval av planerna för gemensamt utnyttjande. EESK ställer sig bakom denna ändring.

| 2.23 | I syfte att respektera tidsgränserna samt mot bakgrund av artikel 40 om inledande av kontrollorganets verksamhet, anser EESK att föreliggande förslag till förordning bör träda i kraft den 1 januari 2005 så att kontrollorganet kan påbörja sin verksamhet den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

2.23

I syfte att respektera tidsgränserna samt mot bakgrund av artikel 40 om inledande av kontrollorganets verksamhet, anser EESK att föreliggande förslag till förordning bör träda i kraft den 1 januari 2005 så att kontrollorganet kan påbörja sin verksamhet den 1 januari 2006.

3.   Slutsatser

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag att inrätta Gemenskapens kontrollorgan för fiske. Vi uppmanar kommissionen att förse det med tillräckliga budgetmedel för att dess målsättningar skall kunna uppfyllas. Vidare föreslår vi att man gör det möjligt att bredda dess behörighet, och vi uppmanar kommissionen att respektera tidsgränserna i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar kommissionens förslag att inrätta Gemenskapens kontrollorgan för fiske. Vi uppmanar kommissionen att förse det med tillräckliga budgetmedel för att dess målsättningar skall kunna uppfyllas. Vidare föreslår vi att man gör det möjligt att bredda dess behörighet, och vi uppmanar kommissionen att respektera tidsgränserna i förslaget till förordning.

| 3.2 | EESK vill uppmana kommissionen att ta hänsyn till rekommendationerna i föreliggande yttrande och framför allt beakta följande: |
| --- | --- |

3.2

EESK vill uppmana kommissionen att ta hänsyn till rekommendationerna i föreliggande yttrande och framför allt beakta följande:

| 3.2.1 | Förslaget till förordning bör göra det möjligt att i framtiden utvidga kontrollorganets behörighetsområde.






  — | Kontrollorganet bör undersöka hur man kan förbättra de vetenskapliga yttrandena genom att främja sektorns delaktighet i arbetet. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Förslaget till förordning bör göra det möjligt att i framtiden utvidga kontrollorganets behörighetsområde.

—

Kontrollorganet bör undersöka hur man kan förbättra de vetenskapliga yttrandena genom att främja sektorns delaktighet i arbetet.

| — | Kontrollorganet skulle kunna bistå medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt när det gäller den praktiska tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken, framför allt när det gäller effektiviteten och möjligheterna att kontrollera föreslagna inspektions- och kontrollåtgärder. |
| --- | --- |

—

Kontrollorganet skulle kunna bistå medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt när det gäller den praktiska tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken, framför allt när det gäller effektiviteten och möjligheterna att kontrollera föreslagna inspektions- och kontrollåtgärder.

| — | Kontrollorganet skulle kunna ansvara för att främja utbildningen av inspektörer och specialutbildad övervakningspersonal genom att inrätta ett utbildningscentrum. |
| --- | --- |

—

Kontrollorganet skulle kunna ansvara för att främja utbildningen av inspektörer och specialutbildad övervakningspersonal genom att inrätta ett utbildningscentrum.

| — | Kontrollorganet skulle kunna bidra till nödvändiga insatser för att harmonisera sanktionerna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Kontrollorganet skulle kunna bidra till nödvändiga insatser för att harmonisera sanktionerna i de olika medlemsstaterna.

| 3.3 | Tillämpningsområdet för den operativa samordning som kontrollorganet utför bör utvidgas. För det första bör det omfatta inspektion och kontroll av fiskeverksamhet – inte bara fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter utan under hela livsmedelskedjan, det vill säga från det att fisken fiskas tills den når slutkonsumenten. För det andra bör dess uppgifter inbegripa samordning av kontrollen av fiskeriprodukter från fiskefartyg som för tredje lands flagg, särskilt sådana som bedriver olagligt, oreglerat och orapporterat fiske. |
| --- | --- |

3.3

Tillämpningsområdet för den operativa samordning som kontrollorganet utför bör utvidgas. För det första bör det omfatta inspektion och kontroll av fiskeverksamhet – inte bara fram till det första försäljningsstället för fiskeriprodukter utan under hela livsmedelskedjan, det vill säga från det att fisken fiskas tills den når slutkonsumenten. För det andra bör dess uppgifter inbegripa samordning av kontrollen av fiskeriprodukter från fiskefartyg som för tredje lands flagg, särskilt sådana som bedriver olagligt, oreglerat och orapporterat fiske.

| 3.4 | Kontrollorganet skall stå till hela gemenskapens förfogande och agera under fullständig öppenhet och totalt oberoende utan att låta sig påverkas av varken kommissionens eller medlemsstaternas särskilda intressen. |
| --- | --- |

3.4

Kontrollorganet skall stå till hela gemenskapens förfogande och agera under fullständig öppenhet och totalt oberoende utan att låta sig påverkas av varken kommissionens eller medlemsstaternas särskilda intressen.

| 3.5 | Man bör säkerställa en balanserad representation i styrelsen mellan medlemsstaterna, kommissionen och företrädarna för fiskerinäringen. |
| --- | --- |

3.5

Man bör säkerställa en balanserad representation i styrelsen mellan medlemsstaterna, kommissionen och företrädarna för fiskerinäringen.

| 3.6 | Det antal företrädare för sektorn som kommissionen föreslår är mycket litet. Det bör utökas till åtminstone åtta. Dessutom bör det uttryckligen anges att de skall utses av de europeiska arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna och att de skall äga rösträtt. |
| --- | --- |

3.6

Det antal företrädare för sektorn som kommissionen föreslår är mycket litet. Det bör utökas till åtminstone åtta. Dessutom bör det uttryckligen anges att de skall utses av de europeiska arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna och att de skall äga rösträtt.

| 3.7 | Kontrollorganet bör strikt uppfylla de sekretesskrav som anges i artikel 33 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

3.7

Kontrollorganet bör strikt uppfylla de sekretesskrav som anges i artikel 33 i förslaget till förordning.

| 3.8 | Artikel 27.4 i förslaget till förordning bör strykas. |
| --- | --- |

3.8

Artikel 27.4 i förslaget till förordning bör strykas.

| 3.9 | Den redovisning av intressen som i artikel 29 åläggs företrädarna för fiskerinäringen är överflödig och olämplig. Om det blir aktuellt bör en sådan redovisning avkrävas samtliga styrelsemedlemmar. |
| --- | --- |

3.9

Den redovisning av intressen som i artikel 29 åläggs företrädarna för fiskerinäringen är överflödig och olämplig. Om det blir aktuellt bör en sådan redovisning avkrävas samtliga styrelsemedlemmar.

| 3.10 | Avslutningsvis bör förordningen förtydligas när det gäller vilka funktioner gemenskapscentrumet för fiskeriövervakning skall ha. |
| --- | --- |

3.10

Avslutningsvis bör förordningen förtydligas när det gäller vilka funktioner gemenskapscentrumet för fiskeriövervakning skall ha.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (EGT L 358, 31.12.2002).

1

(2)  KOM(2004) 289 slutlig, 28.4.2004.

2

(3)  KOM(2003) 130 slutlig, 21.3.2003.

3

(4)  EGT L 136, 31.5.1999.

4

(5)  EGT L 261, 20.10.1993.

5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/65

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010”

(KOM(2004) 416 slutlig)

(2005/C 157/10)

Den 10 juni 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var Paolo Braghin.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 146 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av yttrandet

| 1.1 | EESK anser att frågor som rör miljö och hälsa är strategiska och bör prioriteras men menar samtidigt att den föreslagna planen är otillräcklig som samordnad och fullständig plan för konkreta åtgärder och tidsramar för genomförandet. Vi uppmanar därför rådet och parlamentet att stödja kommissionen i arbetet med att lägga fast en mer konkret handlingsplan, så att dessa frågor kan angripas på ett integrerat sätt med bättre definierade mål och noggranna anvisningar för utarbetandet av lämpliga insatser på gemenskapsnivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att frågor som rör miljö och hälsa är strategiska och bör prioriteras men menar samtidigt att den föreslagna planen är otillräcklig som samordnad och fullständig plan för konkreta åtgärder och tidsramar för genomförandet. Vi uppmanar därför rådet och parlamentet att stödja kommissionen i arbetet med att lägga fast en mer konkret handlingsplan, så att dessa frågor kan angripas på ett integrerat sätt med bättre definierade mål och noggranna anvisningar för utarbetandet av lämpliga insatser på gemenskapsnivå och nationell nivå.

| 1.2 | För detta ändamål föreslås att de olika myndigheter som är involverade fortsätter att engagera sig med ständigt deltagande av sakkunniga och berörda aktörer, särskilt med avseende på följande:






  — | Att definiera de möjligheter som redan nu står till buds för att inrikta de specifika forskningsprogram som rör denna fråga på de fastställda målen. Detsamma gäller planerade insatser inom ramen för handlingsprogrammet för folkhälsa och gemenskapens miljöprogram. |
| --- | --- | --- |

1.2

För detta ändamål föreslås att de olika myndigheter som är involverade fortsätter att engagera sig med ständigt deltagande av sakkunniga och berörda aktörer, särskilt med avseende på följande:

—

Att definiera de möjligheter som redan nu står till buds för att inrikta de specifika forskningsprogram som rör denna fråga på de fastställda målen. Detsamma gäller planerade insatser inom ramen för handlingsprogrammet för folkhälsa och gemenskapens miljöprogram.

| — | Att inom den nyss inledda debatten om sjunde ramprogrammet redan nu betrakta förhållandet miljö-hälsa som ett prioriteringsområde och göra detsamma i den kommande debatten om det nya handlingsprogrammet för folkhälsa. |
| --- | --- |

—

Att inom den nyss inledda debatten om sjunde ramprogrammet redan nu betrakta förhållandet miljö-hälsa som ett prioriteringsområde och göra detsamma i den kommande debatten om det nya handlingsprogrammet för folkhälsa.

| — | Att kartlägga de ekonomiska resurser som inom ramen för dessa program skall beviljas de tre stora prioriteringsmålen (vilka EESK ger sitt fulla stöd) och de 13 åtgärder som angetts. |
| --- | --- |

—

Att kartlägga de ekonomiska resurser som inom ramen för dessa program skall beviljas de tre stora prioriteringsmålen (vilka EESK ger sitt fulla stöd) och de 13 åtgärder som angetts.

| — | Att utveckla vetenskapliga metoder för riskbedömning och för harmonisering och test av metoder för att på en solid vetenskaplig grund fastställa de slutpunkter och mål som skall uppnås. |
| --- | --- |

—

Att utveckla vetenskapliga metoder för riskbedömning och för harmonisering och test av metoder för att på en solid vetenskaplig grund fastställa de slutpunkter och mål som skall uppnås.

| — | Att genomföra och uppmuntra samarbete och benchmarking för att påskynda insamling av de uppgifter som krävs för en effektiv insats och för att kartlägga framgångsrika insatser på nationell, regional och lokal nivå som kan tillämpas på andra områden. |
| --- | --- |

—

Att genomföra och uppmuntra samarbete och benchmarking för att påskynda insamling av de uppgifter som krävs för en effektiv insats och för att kartlägga framgångsrika insatser på nationell, regional och lokal nivå som kan tillämpas på andra områden.

| — | Att mer exakt fastställa ansvarsområden och uppgifter för de berörda myndigheterna och att utarbeta verkningsfulla former för samarbete och samordning av de insatser och resurser som behövs för deras genomförande. |
| --- | --- |

—

Att mer exakt fastställa ansvarsområden och uppgifter för de berörda myndigheterna och att utarbeta verkningsfulla former för samarbete och samordning av de insatser och resurser som behövs för deras genomförande.

| 1.3 | EESK uppmanar till ytterligare ansträngningar för att fastställa vilka konkreta steg som måste tas för att gå ifrån en företrädesvis kognitiv strategi och utarbeta en handlingsplan värd namnet med exakta, och där så är möjligt, kvantitativa mål. Vi uppmanar kommissionen att verka för att påskynda planens genomförande och fastställandet av mål och åtgärder särskilt för handlingsplanens andra fas. |
| --- | --- |

1.3

EESK uppmanar till ytterligare ansträngningar för att fastställa vilka konkreta steg som måste tas för att gå ifrån en företrädesvis kognitiv strategi och utarbeta en handlingsplan värd namnet med exakta, och där så är möjligt, kvantitativa mål. Vi uppmanar kommissionen att verka för att påskynda planens genomförande och fastställandet av mål och åtgärder särskilt för handlingsplanens andra fas.

| 1.4 | EESK påminner alla gemenskapsinstitutioner och medlemsstaterna om deras politiska ansvar för att lyfta fram de grundläggande målen i det aktuella meddelandet i de pågående diskussionerna om finansieringen av Europeiska unionen och dess verksamhet under perioden 2007–2013. Vi uppmanar samtidigt kommissionen att sammanställa den dokumentation som krävs för en mer målinriktad tilldelning av resurser utifrån de fastställda prioriteringarna, som vi för övrigt stöder helt. |
| --- | --- |

1.4

EESK påminner alla gemenskapsinstitutioner och medlemsstaterna om deras politiska ansvar för att lyfta fram de grundläggande målen i det aktuella meddelandet i de pågående diskussionerna om finansieringen av Europeiska unionen och dess verksamhet under perioden 2007–2013. Vi uppmanar samtidigt kommissionen att sammanställa den dokumentation som krävs för en mer målinriktad tilldelning av resurser utifrån de fastställda prioriteringarna, som vi för övrigt stöder helt.

2.   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 2.1 | I juni 2003 lanserade kommissionen en europeisk strategi för miljö och hälsa (kallad Scale-initiativet (1)) där man föreslog utveckling av ett gemenskapssystem som integrerar information om tillståndet hos miljön, ekosystemet och människors hälsa. Med hjälp av detta system tror man sig effektivare kunna bedöma den totala miljöpåverkan på hälsan tack vare att man kan ta hänsyn till cocktail-effekter, kombinerad exponering och kumulativa effekter. Strategins slutmål är utveckling av en ”orsak-verkan-modell” för miljö och hälsa som skall ge tillräcklig information för utformningen av en gemenskapspolitik som är inriktad på källorna till hälsobelastningarna och vilken överföringsväg de uppvisar. |
| --- | --- |

2.1

I juni 2003 lanserade kommissionen en europeisk strategi för miljö och hälsa (kallad Scale-initiativet (1)) där man föreslog utveckling av ett gemenskapssystem som integrerar information om tillståndet hos miljön, ekosystemet och människors hälsa. Med hjälp av detta system tror man sig effektivare kunna bedöma den totala miljöpåverkan på hälsan tack vare att man kan ta hänsyn till cocktail-effekter, kombinerad exponering och kumulativa effekter. Strategins slutmål är utveckling av en ”orsak-verkan-modell” för miljö och hälsa som skall ge tillräcklig information för utformningen av en gemenskapspolitik som är inriktad på källorna till hälsobelastningarna och vilken överföringsväg de uppvisar.

| 2.2 | I strategin betonas särskilt barnen, eftersom de är mer utsatta och sårbarare än vuxna. Den svåra uppgiften består i att i praktiken omsätta de åtaganden som rör barnens rätt att växa upp i och leva i hälsosamma miljöer. |
| --- | --- |

2.2

I strategin betonas särskilt barnen, eftersom de är mer utsatta och sårbarare än vuxna. Den svåra uppgiften består i att i praktiken omsätta de åtaganden som rör barnens rätt att växa upp i och leva i hälsosamma miljöer.

| 2.3 | I Scale-initiativet deltog över 150 sakkunniga i 9 tekniska arbetsgrupper och lika många företrädare för unionens samtliga medlemsstater, medlemmar i nationella organ, forskningsorgan, universitet och miljöinstanser samt företrädare för tillverkare och olika sammanslutningar som alla har bidragit till att utforma rekommendationer i rådgivande och samordnande grupper, regionala konferenser, olika forum och informella möten mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

2.3

I Scale-initiativet deltog över 150 sakkunniga i 9 tekniska arbetsgrupper och lika många företrädare för unionens samtliga medlemsstater, medlemmar i nationella organ, forskningsorgan, universitet och miljöinstanser samt företrädare för tillverkare och olika sammanslutningar som alla har bidragit till att utforma rekommendationer i rådgivande och samordnande grupper, regionala konferenser, olika forum och informella möten mellan medlemsstater.

| 2.4 | Den handlingsplan för perioden 2004–2010 som presenteras i meddelandet (2) har utformats för att ge EU den vetenskapligt baserade information som krävs för att hjälpa EU:s 25 medlemsstater att minska de negativa hälsoeffekterna hos vissa miljöfaktorer och för att främja ett bättre samarbete mellan aktörer på miljö-, hälso- och forskningsområdet. |
| --- | --- |

2.4

Den handlingsplan för perioden 2004–2010 som presenteras i meddelandet (2) har utformats för att ge EU den vetenskapligt baserade information som krävs för att hjälpa EU:s 25 medlemsstater att minska de negativa hälsoeffekterna hos vissa miljöfaktorer och för att främja ett bättre samarbete mellan aktörer på miljö-, hälso- och forskningsområdet.

| 2.5 | Förslagen i handlingsplanen kan delas in i tre huvudområden:






  — | Att förbättra informationskedjan för förståelse av kopplingarna mellan föroreningskällor och hälsoeffekter (åtgärderna 1–4). |
| --- | --- | --- |

2.5

Förslagen i handlingsplanen kan delas in i tre huvudområden:

—

Att förbättra informationskedjan för förståelse av kopplingarna mellan föroreningskällor och hälsoeffekter (åtgärderna 1–4).

| — | Att fylla kunskapsluckorna genom ökade satsningar på forskning och genom att ta itu med de framväxande frågorna om miljö och hälsa (åtgärderna 5–8). |
| --- | --- |

—

Att fylla kunskapsluckorna genom ökade satsningar på forskning och genom att ta itu med de framväxande frågorna om miljö och hälsa (åtgärderna 5–8).

| — | Att gå igenom strategier och förbättra kommunikationen (åtgärderna 9–13). |
| --- | --- |

—

Att gå igenom strategier och förbättra kommunikationen (åtgärderna 9–13).

| 2.6 | Handlingsplanen är främst inriktad på att förbättra kunskaperna om kopplingarna mellan miljöfaktorer och sjukdomar som i allt större utsträckning drabbar barn, såsom sjukdomar i andningsvägarna, störningar av nervsystemets utveckling, cancer och endokrinstörande effekter. Handlingsplanen kommer att innehålla riktade forskningsinsatser som skall förbättra och förfina kunskaperna om orsakssamband och underlätta genomförandet av hälsoövervakningen, vilket skall ge en bättre bild av sjukdomsutbredningen i EU. |
| --- | --- |

2.6

Handlingsplanen är främst inriktad på att förbättra kunskaperna om kopplingarna mellan miljöfaktorer och sjukdomar som i allt större utsträckning drabbar barn, såsom sjukdomar i andningsvägarna, störningar av nervsystemets utveckling, cancer och endokrinstörande effekter. Handlingsplanen kommer att innehålla riktade forskningsinsatser som skall förbättra och förfina kunskaperna om orsakssamband och underlätta genomförandet av hälsoövervakningen, vilket skall ge en bättre bild av sjukdomsutbredningen i EU.

| 2.7 | Informationsplanen är också viktig för övervakningen av exponeringen för riskfaktorer i miljön, däribland livsmedel, hemmiljö och beteenden som kan kopplas till riskfaktorer för hälsan, t.ex. särskilda livsstilar. |
| --- | --- |

2.7

Informationsplanen är också viktig för övervakningen av exponeringen för riskfaktorer i miljön, däribland livsmedel, hemmiljö och beteenden som kan kopplas till riskfaktorer för hälsan, t.ex. särskilda livsstilar.

| 2.8 | För att handlingsplanen skall vinna framgång kommer kommissionen att verka för ett samarbete med Europeiska miljöbyrån, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de viktigaste aktörerna på området (medlemsstaterna, nationella, regionala och lokala myndigheter, hälso-, miljö- och forskningsorgan, näringslivet, jordbrukare och andra berörda parter) och med internationella organisationer som WHO, OECD och behöriga FN-organ. |
| --- | --- |

2.8

För att handlingsplanen skall vinna framgång kommer kommissionen att verka för ett samarbete med Europeiska miljöbyrån, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och de viktigaste aktörerna på området (medlemsstaterna, nationella, regionala och lokala myndigheter, hälso-, miljö- och forskningsorgan, näringslivet, jordbrukare och andra berörda parter) och med internationella organisationer som WHO, OECD och behöriga FN-organ.

| 2.9 | År 2007 kommer kommissionen att göra en halvtidsutvärdering av genomförandet av handlingsplanen. Kommissionen kommer att genomföra åtgärderna inom ramen för befintliga initiativ och program, för vilka resurser redan avsatts, i första hand offentliga hälsoprogram, sjätte ramprogrammet för forskning och inom driftsbudgeten för de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

2.9

År 2007 kommer kommissionen att göra en halvtidsutvärdering av genomförandet av handlingsplanen. Kommissionen kommer att genomföra åtgärderna inom ramen för befintliga initiativ och program, för vilka resurser redan avsatts, i första hand offentliga hälsoprogram, sjätte ramprogrammet för forskning och inom driftsbudgeten för de berörda tjänsterna.

3.   Problem inom ramen för handlingsplanen

| 3.1 | Liksom kommissionen och medlemsstaterna fäster också EESK en allt större vikt vid miljö- och hälsofrågor och stöder kravet på en tydlig strategi och effektiv handlingsplan för att dessa ämnen skall kunna hanteras på ett integrerat sätt och bidra till en politik på gemenskaps- och nationsnivå som genom en hållbar utvecklingsprocess lyckas bidra till befolkningens välbefinnande och livskvalitet. |
| --- | --- |

3.1

Liksom kommissionen och medlemsstaterna fäster också EESK en allt större vikt vid miljö- och hälsofrågor och stöder kravet på en tydlig strategi och effektiv handlingsplan för att dessa ämnen skall kunna hanteras på ett integrerat sätt och bidra till en politik på gemenskaps- och nationsnivå som genom en hållbar utvecklingsprocess lyckas bidra till befolkningens välbefinnande och livskvalitet.

| 3.1.1 | Förberedelsearbetet har varit mycket komplicerat och har bedrivits inom olika arbetsgrupper med täta sammanträden under det senaste året. EESK välkomnar denna insats och ger sitt erkännande åt det arbete som utförts av de deltagande och särskilt av de sakkunniga inom olika tekniska instanser. Kommittén konstaterar dock att den begränsade tid som dessa haft till sitt förfogande omöjliggjort en grundlig analys av så komplicerade och ibland föga kända frågor. Generellt sett saknar därför meddelandet en samordnad och fullständig plan för konkreta åtgärder och en exakt tidsplan för deras genomförande. |
| --- | --- |

3.1.1

Förberedelsearbetet har varit mycket komplicerat och har bedrivits inom olika arbetsgrupper med täta sammanträden under det senaste året. EESK välkomnar denna insats och ger sitt erkännande åt det arbete som utförts av de deltagande och särskilt av de sakkunniga inom olika tekniska instanser. Kommittén konstaterar dock att den begränsade tid som dessa haft till sitt förfogande omöjliggjort en grundlig analys av så komplicerade och ibland föga kända frågor. Generellt sett saknar därför meddelandet en samordnad och fullständig plan för konkreta åtgärder och en exakt tidsplan för deras genomförande.

| 3.1.2 | Den stora skillnaden i räckvidd vad gäller kommissionens och medlemsstaternas behörigheter på miljö- och hälsoområdet har säkerligen gjort det svårare att fastställa de olika ansvarsområdena och således också de insatser som skall föreslås i enlighet med subsidiaritetsprincipen. EESK anser att kommissionen och medlemsstaterna bör anstränga sig ytterligare för att samordna och påskynda processen för baskunskaper och informations- och datautbyte, samt att besluta om lämpliga ekonomiska anslag för de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

3.1.2

Den stora skillnaden i räckvidd vad gäller kommissionens och medlemsstaternas behörigheter på miljö- och hälsoområdet har säkerligen gjort det svårare att fastställa de olika ansvarsområdena och således också de insatser som skall föreslås i enlighet med subsidiaritetsprincipen. EESK anser att kommissionen och medlemsstaterna bör anstränga sig ytterligare för att samordna och påskynda processen för baskunskaper och informations- och datautbyte, samt att besluta om lämpliga ekonomiska anslag för de planerade åtgärderna.

| 3.1.3 | Enligt kommittén är handlingsplanen därför början på en process och absolut inte slutpunkten, och vi har i detta syfte sammanställt följande kommentarer. |
| --- | --- |

3.1.3

Enligt kommittén är handlingsplanen därför början på en process och absolut inte slutpunkten, och vi har i detta syfte sammanställt följande kommentarer.

| 3.2 | EESK vill särskilt fästa uppmärksamheten på kravet på adekvata finansiella anslag, eftersom handlingsplanen i fråga inte förfogar över några särskilda medel för genomförandet av de åtgärder den innehåller. I stället finns möjligheten att låta varje enskild åtgärd ingå i redan befintliga initiativ och i program som redan finansieras av EU, som gemenskapens program för folkhälsa, sjätte ramprogrammet för miljö (endast omnämnt i volym II) eller sjätte ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

3.2

EESK vill särskilt fästa uppmärksamheten på kravet på adekvata finansiella anslag, eftersom handlingsplanen i fråga inte förfogar över några särskilda medel för genomförandet av de åtgärder den innehåller. I stället finns möjligheten att låta varje enskild åtgärd ingå i redan befintliga initiativ och i program som redan finansieras av EU, som gemenskapens program för folkhälsa, sjätte ramprogrammet för miljö (endast omnämnt i volym II) eller sjätte ramprogrammet för forskning.

| 3.2.1 | En sådan ansats kan bidra till att undvika onödig spridning av medlen eller överlappning av projekt med samma mål, men utsätter de fastställda strategiska prioriteringarna för mekanismer och strukturer som gäller för program med helt annan målsättning som inte nödvändigtvis sammanfaller med målen i meddelandet. |
| --- | --- |

3.2.1

En sådan ansats kan bidra till att undvika onödig spridning av medlen eller överlappning av projekt med samma mål, men utsätter de fastställda strategiska prioriteringarna för mekanismer och strukturer som gäller för program med helt annan målsättning som inte nödvändigtvis sammanfaller med målen i meddelandet.

| 3.2.2 | Att satsa på det mycket viktiga målet om ett gott hälsotillstånd bland befolkningen är strategiskt viktigt, särskilt med tanke på de svagaste grupperna (dvs. främst barnen, till vilka Scale-initiativet riktar sig eftersom de är mest sårbara, men i framtiden också äldre och de arbetstagare som är mest utsatta för riskfaktorer). Beslut bör snarast fattas vad gäller de ekonomiska resurser som skall tilldelas de centrala områden och mål som fastställts. Denna fråga bör vederbörligen beaktas i de pågående diskussionerna om unionens budget för 2007–2013 och dess fördelning. |
| --- | --- |

3.2.2

Att satsa på det mycket viktiga målet om ett gott hälsotillstånd bland befolkningen är strategiskt viktigt, särskilt med tanke på de svagaste grupperna (dvs. främst barnen, till vilka Scale-initiativet riktar sig eftersom de är mest sårbara, men i framtiden också äldre och de arbetstagare som är mest utsatta för riskfaktorer). Beslut bör snarast fattas vad gäller de ekonomiska resurser som skall tilldelas de centrala områden och mål som fastställts. Denna fråga bör vederbörligen beaktas i de pågående diskussionerna om unionens budget för 2007–2013 och dess fördelning.

| 3.3 | En känslig aspekt är också den rättsliga och finansiella samverkan med andra oberoende organ och organisationer. Många av insatserna kommer att genomföras via projekt som är frukten av ett internationellt samarbete, vilket kommer att ge de planerade initiativen större räckvidd, dock med risk för att detta skadar fokuseringen och takten vad gäller de eftersträvade resultaten. De planerade mekanismerna för samordning och samarbete är ingen garanti för att det finns någon enhetlig eller entydig vilja att genomföra insatserna. Det kommer inte heller att bli lätt att fastställa ansvarsfördelningen för genomförandet av de enskilda etapperna i de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

3.3

En känslig aspekt är också den rättsliga och finansiella samverkan med andra oberoende organ och organisationer. Många av insatserna kommer att genomföras via projekt som är frukten av ett internationellt samarbete, vilket kommer att ge de planerade initiativen större räckvidd, dock med risk för att detta skadar fokuseringen och takten vad gäller de eftersträvade resultaten. De planerade mekanismerna för samordning och samarbete är ingen garanti för att det finns någon enhetlig eller entydig vilja att genomföra insatserna. Det kommer inte heller att bli lätt att fastställa ansvarsfördelningen för genomförandet av de enskilda etapperna i de planerade åtgärderna.

| 3.3.1 | Det stora antalet berörda aktörer och deras skilda befogenheter och sakkunskap (å ena sidan organ som WHO och miljöbyrån, å den andra regionala eller till och med lokala myndigheter) komplicerar genomförandet och riskerar att orsaka flera förseningar vad gäller att lägga fast målen och lämpliga metoder för att uppnå dem. |
| --- | --- |

3.3.1

Det stora antalet berörda aktörer och deras skilda befogenheter och sakkunskap (å ena sidan organ som WHO och miljöbyrån, å den andra regionala eller till och med lokala myndigheter) komplicerar genomförandet och riskerar att orsaka flera förseningar vad gäller att lägga fast målen och lämpliga metoder för att uppnå dem.

| 3.3.2 | EESK vill se ett klargörande av de olika aktörernas roller och ansvar (detta gäller särskilt kommissionen å ena sidan och medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna å den andra), samt en tydlig fördelning av åliggandena, i överensstämmelse med insatsens art och de olika behörigheter som fastställts i fördragen. I meddelandet klargörs inte dessa centrala frågor, vilket bekräftar de farhågor som kommittén redan framfört i ett tidigare yttrande om den europeiska strategin för miljö och hälsa (3). |
| --- | --- |

3.3.2

EESK vill se ett klargörande av de olika aktörernas roller och ansvar (detta gäller särskilt kommissionen å ena sidan och medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna å den andra), samt en tydlig fördelning av åliggandena, i överensstämmelse med insatsens art och de olika behörigheter som fastställts i fördragen. I meddelandet klargörs inte dessa centrala frågor, vilket bekräftar de farhågor som kommittén redan framfört i ett tidigare yttrande om den europeiska strategin för miljö och hälsa (3).

| 3.4 | I de särskilda insatser som beskrivs i volym II anges inte några exakta mål som skall uppnås, det rör sig snarare om behovsbeskrivning och – i bästa fall –instrument som kommissionen, tillsammans med övriga berörda parter, kan ta till där kunskaper behövs eller saknas. Tyvärr bekräftas de farhågor som kommittén redan uttryckt (4), nämligen att frånvaron av konkreta mål utöver de s.k. millenniemålen (Millennium Goals) är en allvarlig brist som gör att hela meningen med handlingsplanen kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

3.4

I de särskilda insatser som beskrivs i volym II anges inte några exakta mål som skall uppnås, det rör sig snarare om behovsbeskrivning och – i bästa fall –instrument som kommissionen, tillsammans med övriga berörda parter, kan ta till där kunskaper behövs eller saknas. Tyvärr bekräftas de farhågor som kommittén redan uttryckt (4), nämligen att frånvaron av konkreta mål utöver de s.k. millenniemålen (Millennium Goals) är en allvarlig brist som gör att hela meningen med handlingsplanen kan ifrågasättas.

| 3.5 | De planerade åtgärderna har det gemensamt att de är tämligen detaljerade vad gäller de första två eller tre åren, medan de är allmänt hållna, ja rent av mycket vaga för de följande fyra åren. Ett sådant upplägg skapar förvirring när planen i stället borde utgöra det praktiska beviset på en strategi som per definition syftar till verkliga resultat på lång sikt. Denna brist kan heller inte motiveras av att de resurser som skall finnas tillgängliga för den andra fyraårsperioden inte har specificerats. Klarheten i de eftersträvade resultaten är en förutsättning för att beslutsfattarna skall tilldela resurser i en omfattning som är i överensstämmelse med strategins betydelse. |
| --- | --- |

3.5

De planerade åtgärderna har det gemensamt att de är tämligen detaljerade vad gäller de första två eller tre åren, medan de är allmänt hållna, ja rent av mycket vaga för de följande fyra åren. Ett sådant upplägg skapar förvirring när planen i stället borde utgöra det praktiska beviset på en strategi som per definition syftar till verkliga resultat på lång sikt. Denna brist kan heller inte motiveras av att de resurser som skall finnas tillgängliga för den andra fyraårsperioden inte har specificerats. Klarheten i de eftersträvade resultaten är en förutsättning för att beslutsfattarna skall tilldela resurser i en omfattning som är i överensstämmelse med strategins betydelse.

| 3.6 | Den halvtidsutvärdering som planerats till 2007 kan inte anses tillräcklig. EESK anser att det bör göras två halvtidsutvärderingar, en 2006 och en 2008. |
| --- | --- |

3.6

Den halvtidsutvärdering som planerats till 2007 kan inte anses tillräcklig. EESK anser att det bör göras två halvtidsutvärderingar, en 2006 och en 2008.

| 3.6.1 | Den första skulle göra det möjligt att beakta resultaten av en rad program och/eller insatser som håller på att avslutas (och som inte nämns i meddelandet) och att i tid utvärdera resultaten från den första tvåårsperioden. Detta skulle utgöra en konkret referenspunkt inför lanseringen av insatser som finansieras på grundval av de nya budgetanslagen 2007. |
| --- | --- |

3.6.1

Den första skulle göra det möjligt att beakta resultaten av en rad program och/eller insatser som håller på att avslutas (och som inte nämns i meddelandet) och att i tid utvärdera resultaten från den första tvåårsperioden. Detta skulle utgöra en konkret referenspunkt inför lanseringen av insatser som finansieras på grundval av de nya budgetanslagen 2007.

| 3.6.2 | Den andra utvärderingen skulle göra det möjligt att utifrån en specifik bedömning i rätt tid planera de efterföljande faserna och de senare etapperna av planen genom att låta den omfatta också andra sårbara målgrupper (exempelvis de äldre) på grundval av en djupare analys av resultaten och de hinder man stött på. |
| --- | --- |

3.6.2

Den andra utvärderingen skulle göra det möjligt att utifrån en specifik bedömning i rätt tid planera de efterföljande faserna och de senare etapperna av planen genom att låta den omfatta också andra sårbara målgrupper (exempelvis de äldre) på grundval av en djupare analys av resultaten och de hinder man stött på.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Den första uppsättningen åtgärder går ut på att förbättra informationskedjan genom utveckling av en integrerad miljö- och hälsoinformation för bättre förståelse av kopplingen mellan föroreningskällor och hälsoeffekter. EESK beklagar att informationsbehovet fortfarande är så omfattande trots programmet för gemenskapsåtgärder 1999–2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening (5) och programmet för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet (6). Vi beklagar därför att meddelandet inte åtföljs av utvärderingsrapporter över framsteg som kunnat göras tack vare dessa program och om de specifika brister som måste avhjälpas under den första fasen av handlingsplanen. |
| --- | --- |

4.1

Den första uppsättningen åtgärder går ut på att förbättra informationskedjan genom utveckling av en integrerad miljö- och hälsoinformation för bättre förståelse av kopplingen mellan föroreningskällor och hälsoeffekter. EESK beklagar att informationsbehovet fortfarande är så omfattande trots programmet för gemenskapsåtgärder 1999–2003 avseende sjukdomar orsakade av miljöförorening (5) och programmet för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet (6). Vi beklagar därför att meddelandet inte åtföljs av utvärderingsrapporter över framsteg som kunnat göras tack vare dessa program och om de specifika brister som måste avhjälpas under den första fasen av handlingsplanen.

| 4.1.1 | De två första föreslagna åtgärderna (”utveckla indikatorer för samspelet miljö och hälsa” och ”utveckla integrerad övervakning av miljön, även livsmedel, så att man kan fastställa den exponering människor utsätts för”) är övervägande kognitiva. Följaktligen ges ingen klar bild av utvecklingen av åtgärderna under planens andra fas. Också i en situation med bristande kunskap borde målen om jämförbarhet och tillgänglighet vad gäller hälsouppgifter ha klargjorts för att underlätta driftskompatibiliteten och integreringen av de befintliga baserna. I detta syfte borde man i förekommande fall ha föreslagit att också ekonomiska resurser skulle ha avsatts för nödvändiga metodstudier och för att skapa ett nätverk av befintliga databaser samt på lång sikt för upprättandet av en framtida europeisk databank. |
| --- | --- |

4.1.1

De två första föreslagna åtgärderna (”utveckla indikatorer för samspelet miljö och hälsa” och ”utveckla integrerad övervakning av miljön, även livsmedel, så att man kan fastställa den exponering människor utsätts för”) är övervägande kognitiva. Följaktligen ges ingen klar bild av utvecklingen av åtgärderna under planens andra fas. Också i en situation med bristande kunskap borde målen om jämförbarhet och tillgänglighet vad gäller hälsouppgifter ha klargjorts för att underlätta driftskompatibiliteten och integreringen av de befintliga baserna. I detta syfte borde man i förekommande fall ha föreslagit att också ekonomiska resurser skulle ha avsatts för nödvändiga metodstudier och för att skapa ett nätverk av befintliga databaser samt på lång sikt för upprättandet av en framtida europeisk databank.

| 4.1.1.1 | För att integrera miljöövervakningen med övervakningen av människors hälsa rekommenderar EESK att man snarast planerar riktade forskningsinsatser, såväl för klinisk/epidemiologisk som experimentell forskning som skall förbättra och förfina kunskaperna om orsakssambanden mellan specifika miljöfaktorer och sjukdomar. |
| --- | --- |

4.1.1.1

För att integrera miljöövervakningen med övervakningen av människors hälsa rekommenderar EESK att man snarast planerar riktade forskningsinsatser, såväl för klinisk/epidemiologisk som experimentell forskning som skall förbättra och förfina kunskaperna om orsakssambanden mellan specifika miljöfaktorer och sjukdomar.

| 4.1.2 | ”Biologisk övervakning” (dvs. att via biologiska markörer fastställa exponering, sjukdomar, störningar eller genetiskt betingade sjukdomar) förefaller snarare vara en beskrivning av problem, om än verkliga, än en handlingslinje. EESK föreslår att uppdrag och målsättning för den tvärvetenskapliga arbetsgruppen för samordning snarast reds ut så att den kan bli ett användbart och effektivt och framför allt trovärdigt verktyg på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå. |
| --- | --- |

4.1.2

”Biologisk övervakning” (dvs. att via biologiska markörer fastställa exponering, sjukdomar, störningar eller genetiskt betingade sjukdomar) förefaller snarare vara en beskrivning av problem, om än verkliga, än en handlingslinje. EESK föreslår att uppdrag och målsättning för den tvärvetenskapliga arbetsgruppen för samordning snarast reds ut så att den kan bli ett användbart och effektivt och framför allt trovärdigt verktyg på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå.

| 4.1.2.1 | EESK förordar att man på grundval av verksamheten i de olika tekniska arbetsgrupper som hittills inrättats fastställer prioriteringsområden och optimala samordningsrutiner mellan specialiserade operativa centrum i syfte att uppnå bästa möjliga resultat vad gäller biologisk övervakning. Vi rekommenderar dessutom att man genomför gruppstudier (särskilt på mödrar-barn) där man på lämpligt sätt utvärderar biomarkörer för exponering. |
| --- | --- |

4.1.2.1

EESK förordar att man på grundval av verksamheten i de olika tekniska arbetsgrupper som hittills inrättats fastställer prioriteringsområden och optimala samordningsrutiner mellan specialiserade operativa centrum i syfte att uppnå bästa möjliga resultat vad gäller biologisk övervakning. Vi rekommenderar dessutom att man genomför gruppstudier (särskilt på mödrar-barn) där man på lämpligt sätt utvärderar biomarkörer för exponering.

| 4.1.3 | Beträffande åtgärd nr 4 (”förbättra samordningen och gemensamma åtgärder”) föreslås också att man inrättar en rådgivande grupp och ett allmänt stöd till utbyte mellan ansvariga myndigheter. EESK anser att dessa förslag är fullständigt inadekvata eftersom vi menar att en rådgivande grupp inte räcker för att säkerställa ett regelbundet utbyte av data och bästa praxis. Vi hoppas därför att de medlemsstater där behörigheten vad gäller hälso- och miljöskydd är uppdelat på flera ministerier snarast utser en ansvarig organisation eller myndighet som tilldelas lämpliga befogenheter och instrument för att samordna arbetet med detta mål. Vi uppmanar också kommissionen att å sin sida upprätta mer anpassade samordningsstrukturer och föreslå instrument som lämpar sig bättre för denna process. |
| --- | --- |

4.1.3

Beträffande åtgärd nr 4 (”förbättra samordningen och gemensamma åtgärder”) föreslås också att man inrättar en rådgivande grupp och ett allmänt stöd till utbyte mellan ansvariga myndigheter. EESK anser att dessa förslag är fullständigt inadekvata eftersom vi menar att en rådgivande grupp inte räcker för att säkerställa ett regelbundet utbyte av data och bästa praxis. Vi hoppas därför att de medlemsstater där behörigheten vad gäller hälso- och miljöskydd är uppdelat på flera ministerier snarast utser en ansvarig organisation eller myndighet som tilldelas lämpliga befogenheter och instrument för att samordna arbetet med detta mål. Vi uppmanar också kommissionen att å sin sida upprätta mer anpassade samordningsstrukturer och föreslå instrument som lämpar sig bättre för denna process.

| 4.2 | Den andra uppsättningen åtgärder syftar till ”att fylla kunskapsluckorna genom ökade satsningar på forskning” och de konkreta insatser som föreslagits antyder att man snarare ämnar stärka baskunskaperna än satsa på konkreta forskningsprojekt. Åtgärd 5 består i en analys av resultat som redan uppnåtts på detta område vid det gemensamma forskningscentret eller inom pågående forskningsprogram eller vid konferenser i ämnet. Snarare än att syfta till ”riktad forskning om sjukdomar, störningar och exponeringar” vill man med åtgärd 6 analysera orsakerna och mekanismerna bakom vissa sjukdomar och upprätta ett europeiskt nätverk för forskning, utan att specificera inriktningen på denna forskning. Åtgärd 7 slutligen syftar till att skapa ett metodsystem för riskbedömning, där man beaktar det komplicerade samspelet och de externa kostnaderna samt ett metodsystem för harmonisering och utvärdering av dessa metoder. |
| --- | --- |

4.2

Den andra uppsättningen åtgärder syftar till ”att fylla kunskapsluckorna genom ökade satsningar på forskning” och de konkreta insatser som föreslagits antyder att man snarare ämnar stärka baskunskaperna än satsa på konkreta forskningsprojekt. Åtgärd 5 består i en analys av resultat som redan uppnåtts på detta område vid det gemensamma forskningscentret eller inom pågående forskningsprogram eller vid konferenser i ämnet. Snarare än att syfta till ”riktad forskning om sjukdomar, störningar och exponeringar” vill man med åtgärd 6 analysera orsakerna och mekanismerna bakom vissa sjukdomar och upprätta ett europeiskt nätverk för forskning, utan att specificera inriktningen på denna forskning. Åtgärd 7 slutligen syftar till att skapa ett metodsystem för riskbedömning, där man beaktar det komplicerade samspelet och de externa kostnaderna samt ett metodsystem för harmonisering och utvärdering av dessa metoder.

| 4.2.1 | EESK föreslår att man snarast avhjälper den omfattande bristen på epidemiologiska uppgifter, särskilt vad gäller neurologiskt betingade beteendestörningar i Europa, där vetenskapliga data, särskilt vad gäller småbarn, är otillräckliga men där det finns tillräckliga bevis för att konstatera att vissa miljöfaktorer – men inte enbart dessa – kan vara orsaken. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK föreslår att man snarast avhjälper den omfattande bristen på epidemiologiska uppgifter, särskilt vad gäller neurologiskt betingade beteendestörningar i Europa, där vetenskapliga data, särskilt vad gäller småbarn, är otillräckliga men där det finns tillräckliga bevis för att konstatera att vissa miljöfaktorer – men inte enbart dessa – kan vara orsaken.

| 4.2.2 | EESK föreslår att man låter den tvärvetenskapliga miljö- och hälsoforskningen ingå i den forskning som skall prioriteras inom sjunde ramprogrammet för forskning. Redan nu bör man vid genomförandet av de särskilda program som redan finansieras avsätta lämpliga resurser för att komplettera kunnandet och komma fram till instrument och metoder för effektiva insatser på miljö- och hälsoområdet. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK föreslår att man låter den tvärvetenskapliga miljö- och hälsoforskningen ingå i den forskning som skall prioriteras inom sjunde ramprogrammet för forskning. Redan nu bör man vid genomförandet av de särskilda program som redan finansieras avsätta lämpliga resurser för att komplettera kunnandet och komma fram till instrument och metoder för effektiva insatser på miljö- och hälsoområdet.

| 4.2.3 | Åtgärd 8 (”säkerställa att potentiella risker i fråga om hälsa och miljö ringas in och åtgärdas”) innehåller mer precisa mål genom att den syftar till att förbättra prognoserna och förbereda hälsosektorn på extrema klimatförändringar och andra globala miljöhot. EESK stöder dessa mål, även om de inte direkt har att göra med det övergripande målet inom Scale-initiativet, nämligen att skydda barnens hälsa. Kommittén hoppas att denna åtgärd skall göra det möjligt att på medellång sikt lägga fast ett lämpligt program med egen finansiering och att den inte (som nu föreslås) inryms i en mindre passande ram utan särskilt avsatta resurser. |
| --- | --- |

4.2.3

Åtgärd 8 (”säkerställa att potentiella risker i fråga om hälsa och miljö ringas in och åtgärdas”) innehåller mer precisa mål genom att den syftar till att förbättra prognoserna och förbereda hälsosektorn på extrema klimatförändringar och andra globala miljöhot. EESK stöder dessa mål, även om de inte direkt har att göra med det övergripande målet inom Scale-initiativet, nämligen att skydda barnens hälsa. Kommittén hoppas att denna åtgärd skall göra det möjligt att på medellång sikt lägga fast ett lämpligt program med egen finansiering och att den inte (som nu föreslås) inryms i en mindre passande ram utan särskilt avsatta resurser.

| 4.3 | De följande åtgärderna (9 och 10), vars mål är att förbättra kommunikationen också genom utökad utbildning och undervisning, är tämligen intressanta, men utgör ingen bas för en kommunikations- och utbildningsstrategi som är solid nog att tjäna som vägledning för insatserna i medlemsstaterna, som ju är ansvariga på detta åtgärdsområde, eller som kan leda till ett ändrat beteende från medborgarnas sida. Kommittén har redan tidigare noterat följande: ”Att skapa opinion, stöd och engagemang på gräsrotsnivå kommer att bli helt nödvändigt, och här har arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhällets organisationer en central roll” (7). |
| --- | --- |

4.3

De följande åtgärderna (9 och 10), vars mål är att förbättra kommunikationen också genom utökad utbildning och undervisning, är tämligen intressanta, men utgör ingen bas för en kommunikations- och utbildningsstrategi som är solid nog att tjäna som vägledning för insatserna i medlemsstaterna, som ju är ansvariga på detta åtgärdsområde, eller som kan leda till ett ändrat beteende från medborgarnas sida. Kommittén har redan tidigare noterat följande: ”Att skapa opinion, stöd och engagemang på gräsrotsnivå kommer att bli helt nödvändigt, och här har arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhällets organisationer en central roll” (7).

| 4.3.1 | De sista förslagen till åtgärder (11–13) syftar till översyn och anpassning av strategierna för riskreducering som har en direkt koppling till de sjukdomar som handlingsplanen främst inriktas på (sjukdomar i andningsvägarna, störningar av nervsystemets utveckling, cancer och endokrinstörande effekter). Där föreslås initiativ som lansering av pilotprojekt, främjande av nätverksskapande, samordning av redan pågående insatser eller helt enkelt åtagandet att ”följa utvecklingen på området elektromagnetiska fält”. Mest framstår dessa åtgärder som en förteckning över goda föresatser snarare än mekanismer för en konkret och uttömmande bedömning av högrisksituationer. EESK anser att dessa förslag inte står i proportion till de allvarliga hälsorisker som redan kartlagts i det tidigare meddelandet om strategin och inte heller kan bidra till att det inom rimlig tid utarbetas en verklig politik för riskreducering. |
| --- | --- |

4.3.1

De sista förslagen till åtgärder (11–13) syftar till översyn och anpassning av strategierna för riskreducering som har en direkt koppling till de sjukdomar som handlingsplanen främst inriktas på (sjukdomar i andningsvägarna, störningar av nervsystemets utveckling, cancer och endokrinstörande effekter). Där föreslås initiativ som lansering av pilotprojekt, främjande av nätverksskapande, samordning av redan pågående insatser eller helt enkelt åtagandet att ”följa utvecklingen på området elektromagnetiska fält”. Mest framstår dessa åtgärder som en förteckning över goda föresatser snarare än mekanismer för en konkret och uttömmande bedömning av högrisksituationer. EESK anser att dessa förslag inte står i proportion till de allvarliga hälsorisker som redan kartlagts i det tidigare meddelandet om strategin och inte heller kan bidra till att det inom rimlig tid utarbetas en verklig politik för riskreducering.

| 4.3.2 | Vi anser det ytterst angeläget att studera vilka faktorer som påverkar kvaliteten på luften i bostäder och kontorslokaler (åtgärd 12) och att slå fast en exakt och inte alltför avlägsen tidsgräns för att få fram de vetenskapliga bevis som skall möjliggöra en översyn av 1999 års rekommendationer rörande elektromagnetiska fält. I brist på konkreta mål och anvisningar om vilka resultat som skall väntas inom en viss tidsram befarar EESK att dessa åtgärder inte ens bidrar till att komma fram till effektiva metoder för en samordning av hittills uppnådda resultat på gemenskapsnivå eller till en gemensam insats med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3.2

Vi anser det ytterst angeläget att studera vilka faktorer som påverkar kvaliteten på luften i bostäder och kontorslokaler (åtgärd 12) och att slå fast en exakt och inte alltför avlägsen tidsgräns för att få fram de vetenskapliga bevis som skall möjliggöra en översyn av 1999 års rekommendationer rörande elektromagnetiska fält. I brist på konkreta mål och anvisningar om vilka resultat som skall väntas inom en viss tidsram befarar EESK att dessa åtgärder inte ens bidrar till att komma fram till effektiva metoder för en samordning av hittills uppnådda resultat på gemenskapsnivå eller till en gemensam insats med medlemsstaterna.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Meddelande från kommissionen – En europeisk strategi för miljö och hälsa, KOM(2003) 338 slutlig, om vilket EESK lade fram ett yttrande vid den 404:e plenarsessionen den 10 december 2003 (föredragande: Ernst Erik Ehnmark), EUT C 80, 30.3.2004.

1

En europeisk strategi för miljö och hälsa

(2)  Meddelande från kommissionen – Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010 (KOM(2004) 416 slutlig av den 9 juni 2004, volym I och II.

2

Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010

(3)  Punkt 6.4, föredragande Ernst Erik Ehnmark, EUT C 80, 30.3.2004 (se fotnot 1).

3

(4)  Dito, punkt 5.3.

4

(5)  EGT C 19, 21.1.1998.

5

(6)  EGT C 174, 17.6.1996.

6

(7)  EUT C 80, 30.3.2004

7

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/70

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter”

KOM(2004) 532 slutlig – 2004/0183 (COD)

(2005/C 157/11)

Den 14 september 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var John Donnelly.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 60 röster för, 1 emot och 6 nedlagda röster:

I   INLEDNING

1.   Rävsaxförordningen

| 1.1 | År 1989 antog Europaparlamentet en resolution där man krävde förbud mot rävsaxar inom EU och mot pälsar och pälsprodukter med ursprung i länder där rävsaxar får användas.
  Som svar på detta utarbetade kommissionen ett förslag till förordning i ärendet som antogs av rådet 1991 (1). Förordningen förbjuder användningen av rävsaxar inom EU från den 1 januari 1995 samt införsel av skinn från 13 angivna djurarter från tredje länder om inte ettdera av följande villkor uppfylls:






  — | Det finns adekvata administrativa bestämmelser som förbjuder användningen av rävsax, |
| --- | --- | --- |

1.1

År 1989 antog Europaparlamentet en resolution där man krävde förbud mot rävsaxar inom EU och mot pälsar och pälsprodukter med ursprung i länder där rävsaxar får användas.

Som svar på detta utarbetade kommissionen ett förslag till förordning i ärendet som antogs av rådet 1991 (1). Förordningen förbjuder användningen av rävsaxar inom EU från den 1 januari 1995 samt införsel av skinn från 13 angivna djurarter från tredje länder om inte ettdera av följande villkor uppfylls:

—

Det finns adekvata administrativa bestämmelser som förbjuder användningen av rävsax,

| — | De fångstmetoder som tillämpas för dessa 13 arter (bilaga I i förordningen) uppfyller internationella normer för humana fångstmetoder. |
| --- | --- |

—

De fångstmetoder som tillämpas för dessa 13 arter (bilaga I i förordningen) uppfyller internationella normer för humana fångstmetoder.

| 1.2 | Man kan notera att Europaparlamentet i sitt betänkande krävde förbud mot försäljning av rävsaxar och en utfasning av pälsar eller pälsprodukter från djur som fångats med rävsaxar. Rådet beaktade inte denna ståndpunkt i sina överläggningar 1991. |
| --- | --- |

1.2

Man kan notera att Europaparlamentet i sitt betänkande krävde förbud mot försäljning av rävsaxar och en utfasning av pälsar eller pälsprodukter från djur som fångats med rävsaxar. Rådet beaktade inte denna ståndpunkt i sina överläggningar 1991.

| 1.3 | Användningen av rävsaxar har alltså varit förbjuden inom EU sedan 1995, men det finns länder som exporterar pälsprodukter från djur som fångats med rävsax.
  I sitt yttrande från 1990 (2) stödde EESK ett europeiskt förbud mot rävsaxar och betonade vikten av gemensamma åtgärder på området, och föreslog dessutom ett internationellt förbud mot rävsaxar. |
| --- | --- |

1.3

Användningen av rävsaxar har alltså varit förbjuden inom EU sedan 1995, men det finns länder som exporterar pälsprodukter från djur som fångats med rävsax.

I sitt yttrande från 1990 (2) stödde EESK ett europeiskt förbud mot rävsaxar och betonade vikten av gemensamma åtgärder på området, och föreslog dessutom ett internationellt förbud mot rävsaxar.

2.   Avtalet

| 2.1 | Efter gemenskapens lagstiftning mot rävsaxar ökade behovet av att fastställa normer för fångstmetoder på internationell nivå. Ett avtal förhandlades fram mellan EU, Kanada, Ryssland och USA. Endast Kanada, Ryssland och EU undertecknade emellertid avtalet. USA kunde inte skriva under avtalet eftersom behörigheten på området är decentraliserad till myndigheter under den federala. USA har dock åtagit sig att genomföra en svagare version av avtalet. |
| --- | --- |

2.1

Efter gemenskapens lagstiftning mot rävsaxar ökade behovet av att fastställa normer för fångstmetoder på internationell nivå. Ett avtal förhandlades fram mellan EU, Kanada, Ryssland och USA. Endast Kanada, Ryssland och EU undertecknade emellertid avtalet. USA kunde inte skriva under avtalet eftersom behörigheten på området är decentraliserad till myndigheter under den federala. USA har dock åtagit sig att genomföra en svagare version av avtalet.

| 2.2 | Avtalet togs fram för att förhindra ett eventuellt europeiskt införselförbud för pälsprodukter från vilda djur som fångats i länder som inte hade förbjudit rävsaxar. |
| --- | --- |

2.2

Avtalet togs fram för att förhindra ett eventuellt europeiskt införselförbud för pälsprodukter från vilda djur som fångats i länder som inte hade förbjudit rävsaxar.

| 2.3 | Europaparlamentet ansåg att avtalet var helt otillräckligt och ineffektivt och borde ha förkastats och menade att man i stället skulle ha infört ett införselförbud för päls och pälsprodukter från de vilda djur som förtecknats i avtalet. |
| --- | --- |

2.3

Europaparlamentet ansåg att avtalet var helt otillräckligt och ineffektivt och borde ha förkastats och menade att man i stället skulle ha infört ett införselförbud för päls och pälsprodukter från de vilda djur som förtecknats i avtalet.

| 2.4 | Avtalet föreskriver vissa normer som måste respekteras vid djurfångst. Det ratificerades av gemenskapen 1997. Normerna i avtalet återspeglar de normer som redan finns i Ryssland, Kanada och USA. Införandet av begreppet ”human” var mycket kontroversiellt eftersom normerna grundade sig på att man accepterar ett stort lidande hos de infångade djuren. |
| --- | --- |

2.4

Avtalet föreskriver vissa normer som måste respekteras vid djurfångst. Det ratificerades av gemenskapen 1997. Normerna i avtalet återspeglar de normer som redan finns i Ryssland, Kanada och USA. Införandet av begreppet ”human” var mycket kontroversiellt eftersom normerna grundade sig på att man accepterar ett stort lidande hos de infångade djuren.

| 2.5 | Vetenskapliga yttranden (inbegripet från kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté) bekräftade att de humana fångstmetoder som avtalet omfattade inte uteslöt oacceptabelt stort lidande. |
| --- | --- |

2.5

Vetenskapliga yttranden (inbegripet från kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté) bekräftade att de humana fångstmetoder som avtalet omfattade inte uteslöt oacceptabelt stort lidande.

| 2.6 | Den vetenskapliga kommittén betonade att de viktigaste kriterierna för att avgöra hur human en fångstmetod är utgörs av den tid det tar innan djuret blir okänsligt för smärtan samt hur stor smärta och stress som djuret tillfogas under denna tid. Kommittén fastslog att en fångstmetod endast kan anses vara ”human” om djuret förlorar känseln omedelbart, eller åtminstone inom några få sekunder. I avtalet fastslogs en maximal tidsgräns på 5 minuter, vilket innebar att termen ”human” ansågs olämplig. |
| --- | --- |

2.6

Den vetenskapliga kommittén betonade att de viktigaste kriterierna för att avgöra hur human en fångstmetod är utgörs av den tid det tar innan djuret blir okänsligt för smärtan samt hur stor smärta och stress som djuret tillfogas under denna tid. Kommittén fastslog att en fångstmetod endast kan anses vara ”human” om djuret förlorar känseln omedelbart, eller åtminstone inom några få sekunder. I avtalet fastslogs en maximal tidsgräns på 5 minuter, vilket innebar att termen ”human” ansågs olämplig.

| 2.7 | Kommittén fastslog också att den skala för värdering av skador som ingick i avtalet inte bygger på någon giltig vetenskaplig grund i jämförelse med andra väletablerade metoder för bedömning av lidande. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén fastslog också att den skala för värdering av skador som ingick i avtalet inte bygger på någon giltig vetenskaplig grund i jämförelse med andra väletablerade metoder för bedömning av lidande.

| 2.8 | För närvarande har EU och Kanada ratificerat avtalet, men ännu inte Ryssland, varför avtalet ännu inte trätt i kraft. Kanada och EU har emellertid kommit överens om att trots detta genomföra avtalets bestämmelser i väntan på att avtalet skall träda i kraft. |
| --- | --- |

2.8

För närvarande har EU och Kanada ratificerat avtalet, men ännu inte Ryssland, varför avtalet ännu inte trätt i kraft. Kanada och EU har emellertid kommit överens om att trots detta genomföra avtalets bestämmelser i väntan på att avtalet skall träda i kraft.

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionens förslag till direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter (3) syftar till att införliva avtalet om normer för humana fångstmetoder i gemenskapslagstiftningen i enlighet med rådets beslut 98/142/EG and 98/487/EG. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionens förslag till direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter (3) syftar till att införliva avtalet om normer för humana fångstmetoder i gemenskapslagstiftningen i enlighet med rådets beslut 98/142/EG and 98/487/EG.

| 3.2 | Förslaget berör 19 vilda djurarter (varav 5 lever inom EU) som fastställs i bilaga 1. |
| --- | --- |

3.2

Förslaget berör 19 vilda djurarter (varav 5 lever inom EU) som fastställs i bilaga 1.

| 3.3 | Förslaget föreskriver vissa villkor och krav när det gäller fångstmetoder, användning av fällor, jägare, forskning, påföljder och certifiering. I texten fastställs också en uppsättning möjliga undantag. Det finns också två bilagor (bilaga II och III) om normer för humana fångstmetoder och testning av fångstmetoder. |
| --- | --- |

3.3

Förslaget föreskriver vissa villkor och krav när det gäller fångstmetoder, användning av fällor, jägare, forskning, påföljder och certifiering. I texten fastställs också en uppsättning möjliga undantag. Det finns också två bilagor (bilaga II och III) om normer för humana fångstmetoder och testning av fångstmetoder.

| 3.4 | I förslaget påpekas också att medlemsstaterna får genomföra strängare lagstiftning i frågan samt att EU-förordningen från 1991 om förbud mot rävsaxar fortfarande gäller. Genomförandet och verkställandet faller inom medlemsstaternas och deras behöriga myndigheters befogenheter. Inga gemenskapsmedel tillförs enligt förslaget, utan medlemsstaterna måste ställa ekonomiska resurser till förfogande för att täcka de kostnader som uppstår. |
| --- | --- |

3.4

I förslaget påpekas också att medlemsstaterna får genomföra strängare lagstiftning i frågan samt att EU-förordningen från 1991 om förbud mot rävsaxar fortfarande gäller. Genomförandet och verkställandet faller inom medlemsstaternas och deras behöriga myndigheters befogenheter. Inga gemenskapsmedel tillförs enligt förslaget, utan medlemsstaterna måste ställa ekonomiska resurser till förfogande för att täcka de kostnader som uppstår.

II   KOMMENTARER

4.   Användningen av begreppet ”normer för humana fångstmetoder”

| 4.1 | EESK anser att användningen av begreppet ”human” (4) i förslaget är diskutabel. I artikel 2 definieras ”fångstmetoder”, men inte ”normer för humana fångstmetoder”. I avtalet (som ligger till grund för förslaget) fastställs i ingressen att det saknas internationella normer för fångstmetoder, och ordet ”human” används i samband med normer som skall ”säkerställa en tillräcklig nivå av välbefinnande för tillfångatagna djur”. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att användningen av begreppet ”human” (4) i förslaget är diskutabel. I artikel 2 definieras ”fångstmetoder”, men inte ”normer för humana fångstmetoder”. I avtalet (som ligger till grund för förslaget) fastställs i ingressen att det saknas internationella normer för fångstmetoder, och ordet ”human” används i samband med normer som skall ”säkerställa en tillräcklig nivå av välbefinnande för tillfångatagna djur”.

| 4.2 | När avtalet förhandlades fram noterade kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté (5) att de normer som anges i texten inte kunde betraktas som ”humana” (vilket påpekats ovan) eftersom den maximala tid som tilläts innan djuret förlorar känseln är mycket längre än vad som kunde betraktas som godtagbar (omedelbar död). Man pekade särskilt på dränkningsfällorna eftersom man bedömde att semiakvatiska däggdjur som fångades under vatten kunde få tillbringa upp till 15 minuter i fällan innan de dog. |
| --- | --- |

4.2

När avtalet förhandlades fram noterade kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté (5) att de normer som anges i texten inte kunde betraktas som ”humana” (vilket påpekats ovan) eftersom den maximala tid som tilläts innan djuret förlorar känseln är mycket längre än vad som kunde betraktas som godtagbar (omedelbar död). Man pekade särskilt på dränkningsfällorna eftersom man bedömde att semiakvatiska däggdjur som fångades under vatten kunde få tillbringa upp till 15 minuter i fällan innan de dog.

| 4.3 | Kommittén rekommenderar därför att ordet ”human” ersätts med något annat och lämpligare ord i den slutgiltiga versionen av texten, åtminstone tills normerna för fångstmetoder uppfyller de krav som redovisats ovan. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén rekommenderar därför att ordet ”human” ersätts med något annat och lämpligare ord i den slutgiltiga versionen av texten, åtminstone tills normerna för fångstmetoder uppfyller de krav som redovisats ovan.

5.   Fällor

| 5.1 | Förslaget omfattar två typer av fällor: dödande fällor och fasthållande fällor. När det gäller dödande fällor uppfyller normerna i förslaget helt klart inte de vetenskapliga normer som överenskommits inom gemenskapen, dvs. omedelbar död eller maximalt 30 sekunder innan döden inträffar. När det gäller fasthållande fällor (fällor som används för att fånga djuren levande) anges inga specifikationer för fällorna i förslaget, och inga definitioner av syftet med att fånga djuren. Dessutom anges inte i förslaget några normer för djurskydd när det gäller dödandet av infångade djur. Detta innebär att avlivandemetoden inte regleras för djur som infångats i en fasthållande fälla och som därefter dödas.
  Dessutom säkerställs inte i förslaget att inga andra än avsedda djurarter dödas eller infångas oavsiktligt med godkända fångstmetoder. Normerna för fångstmetoderna bör innebära att denna risk minskas till lägsta möjliga nivå. |
| --- | --- |

5.1

Förslaget omfattar två typer av fällor: dödande fällor och fasthållande fällor. När det gäller dödande fällor uppfyller normerna i förslaget helt klart inte de vetenskapliga normer som överenskommits inom gemenskapen, dvs. omedelbar död eller maximalt 30 sekunder innan döden inträffar. När det gäller fasthållande fällor (fällor som används för att fånga djuren levande) anges inga specifikationer för fällorna i förslaget, och inga definitioner av syftet med att fånga djuren. Dessutom anges inte i förslaget några normer för djurskydd när det gäller dödandet av infångade djur. Detta innebär att avlivandemetoden inte regleras för djur som infångats i en fasthållande fälla och som därefter dödas.

Dessutom säkerställs inte i förslaget att inga andra än avsedda djurarter dödas eller infångas oavsiktligt med godkända fångstmetoder. Normerna för fångstmetoderna bör innebära att denna risk minskas till lägsta möjliga nivå.

6.   Testning

| 6.1 | I förslaget finns tekniska bestämmelser för testning av fångstmetoder som inte utesluter användningen av levande djur. Minimikrav fastställs för testning både i inhägnad och i fält. Dessutom kan tester som utförs av en avtalspart erkännas av de andra parterna. |
| --- | --- |

6.1

I förslaget finns tekniska bestämmelser för testning av fångstmetoder som inte utesluter användningen av levande djur. Minimikrav fastställs för testning både i inhägnad och i fält. Dessutom kan tester som utförs av en avtalspart erkännas av de andra parterna.

| 6.2 | För att resultaten skall vara giltiga måste emellertid testerna genomföras under samma villkor som gäller där fällorna är avsedda att användas. Parametrar som grundar sig på resultaten av test i en inhägnad kan alltså inte användas för att utvärdera djurskyddet för djur som lever ute i naturen. Av ovanstående skäl bör djurförsök inte användas alls. Testning bör endast ske genom befintliga datorsimuleringstest. |
| --- | --- |

6.2

För att resultaten skall vara giltiga måste emellertid testerna genomföras under samma villkor som gäller där fällorna är avsedda att användas. Parametrar som grundar sig på resultaten av test i en inhägnad kan alltså inte användas för att utvärdera djurskyddet för djur som lever ute i naturen. Av ovanstående skäl bör djurförsök inte användas alls. Testning bör endast ske genom befintliga datorsimuleringstest.

7.   Undantag

| 7.1 | I förslaget förtecknas en lång serie möjliga undantag som, om de genomförs, helt kan underminera syftet med förslaget. EESK anser att undantag som syftar till att värna människors hälsa och säkerhet samt djurskyddet bör tillåtas. I dessa fall bör de offentliga myndigheterna omedelbart informera och rådfråga aktörerna (till exempel lantbrukarna) inom det område där problemen finns. EESK har vissa reservationer när det gäller de andra föreslagna undantagen. |
| --- | --- |

7.1

I förslaget förtecknas en lång serie möjliga undantag som, om de genomförs, helt kan underminera syftet med förslaget. EESK anser att undantag som syftar till att värna människors hälsa och säkerhet samt djurskyddet bör tillåtas. I dessa fall bör de offentliga myndigheterna omedelbart informera och rådfråga aktörerna (till exempel lantbrukarna) inom det område där problemen finns. EESK har vissa reservationer när det gäller de andra föreslagna undantagen.

| 7.2 | Med tanke på svårigheterna att tillämpa ett effektivt system för övervakning och genomförande ute i naturen där fällorna används skulle de undantag som kommissionen föreslår (utom när det gäller dem som anges ovan) endast bidra till att underminera öppenheten och ansvarigheten hos avtalsparterna. |
| --- | --- |

7.2

Med tanke på svårigheterna att tillämpa ett effektivt system för övervakning och genomförande ute i naturen där fällorna används skulle de undantag som kommissionen föreslår (utom när det gäller dem som anges ovan) endast bidra till att underminera öppenheten och ansvarigheten hos avtalsparterna.

8.   Jägare

| 8.1 | Förslaget föreskriver att ett system för tillståndsgivning och utbildning av jägare skall inrättas. Licensgivning omfattas emellertid inte, och kontrollen av de fångstmetoder som jägarna använder är i stort sett omöjliga att genomföra eftersom den skulle ske ute i naturen. EESK rekommenderar att ett strikt system för licensgivning som i förlängningen harmoniseras på gemenskapsnivå inrättas. |
| --- | --- |

8.1

Förslaget föreskriver att ett system för tillståndsgivning och utbildning av jägare skall inrättas. Licensgivning omfattas emellertid inte, och kontrollen av de fångstmetoder som jägarna använder är i stort sett omöjliga att genomföra eftersom den skulle ske ute i naturen. EESK rekommenderar att ett strikt system för licensgivning som i förlängningen harmoniseras på gemenskapsnivå inrättas.

9.   Certifiering

| 9.1 | Certifieringen av fångstmetoder delegeras enligt förslaget till medlemsstaterna. Ömsesidigt erkännande av certifieringen mellan medlemsstaterna föreskrivs.
  Detta system skulle kunna genomföras inom EU, men ett internationellt certifieringssystem bör också inrättas. Det finns faktiskt skäl att inrätta både ett standardiserat certifieringssystem samt ett spårbarhetssystem bland avtalsparterna. Detta system skulle bidra till att säkerställa öppenhet och effektivt genomförande av avtalet. |
| --- | --- |

9.1

Certifieringen av fångstmetoder delegeras enligt förslaget till medlemsstaterna. Ömsesidigt erkännande av certifieringen mellan medlemsstaterna föreskrivs.

Detta system skulle kunna genomföras inom EU, men ett internationellt certifieringssystem bör också inrättas. Det finns faktiskt skäl att inrätta både ett standardiserat certifieringssystem samt ett spårbarhetssystem bland avtalsparterna. Detta system skulle bidra till att säkerställa öppenhet och effektivt genomförande av avtalet.

10.   Påföljder

| 10.1 | Enligt kommissionens förslag skall medlemsstaterna kunna tillämpa administrativa påföljder vid fall av överträdelser mot lagen. Eftersom vissa medlemsstater emellertid tillämpar straffrättsliga bestämmelser vid överträdelser mot djurskyddslagstiftning rekommenderar EESK att påföljderna skall utdömas i enlighet med det nationella systemet. |
| --- | --- |

10.1

Enligt kommissionens förslag skall medlemsstaterna kunna tillämpa administrativa påföljder vid fall av överträdelser mot lagen. Eftersom vissa medlemsstater emellertid tillämpar straffrättsliga bestämmelser vid överträdelser mot djurskyddslagstiftning rekommenderar EESK att påföljderna skall utdömas i enlighet med det nationella systemet.

11.   Slutsatser

| 11.1 | EESK anser att de humana normer för fångstmetoder som förslaget omfattar inte kan definieras som humana eftersom de bara återspeglar de normer som fastställs i avtalet. De normer som fastställs i avtalet bedöms som mindre stränga än de befintliga djurskyddsnormerna i EU-lagstiftningen. Kommittén rekommenderar därför att ordet ”human” ersätts med något annat och lämpligare ord i den slutgiltiga versionen av lagstiftningstexten. |
| --- | --- |

11.1

EESK anser att de humana normer för fångstmetoder som förslaget omfattar inte kan definieras som humana eftersom de bara återspeglar de normer som fastställs i avtalet. De normer som fastställs i avtalet bedöms som mindre stränga än de befintliga djurskyddsnormerna i EU-lagstiftningen. Kommittén rekommenderar därför att ordet ”human” ersätts med något annat och lämpligare ord i den slutgiltiga versionen av lagstiftningstexten.

| 11.2 | När det gäller fällor anser EESK att endast direktdödande fällor bör beaktas och att syftet med användningen av fasthållande fällor bör anges. I fråga om djur som först infångas och sedan dödas bör avlivningsmetoderna i största möjliga utsträckning regleras i enlighet med djurskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

11.2

När det gäller fällor anser EESK att endast direktdödande fällor bör beaktas och att syftet med användningen av fasthållande fällor bör anges. I fråga om djur som först infångas och sedan dödas bör avlivningsmetoderna i största möjliga utsträckning regleras i enlighet med djurskyddslagstiftningen.

| 11.3 | Enligt kommitténs åsikt bör dränkningsfällor förbjudas eftersom kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté har fastställt att denna avlivningsmetod är grym då den innebär att djuret långsamt kvävs under vatten. |
| --- | --- |

11.3

Enligt kommitténs åsikt bör dränkningsfällor förbjudas eftersom kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté har fastställt att denna avlivningsmetod är grym då den innebär att djuret långsamt kvävs under vatten.

| 11.4 | EESK noterar att förslaget visserligen innehåller bestämmelser om testning av fällor men att det inte finns någon vetenskaplig grundval för att tillämpa parametrar baserade på resultat från test som utförts i en inhägnad på djur ute i naturen. EESK rekommenderar därför att inga djurförsök används utan att man istället använder tillgänglig datorsimulering. |
| --- | --- |

11.4

EESK noterar att förslaget visserligen innehåller bestämmelser om testning av fällor men att det inte finns någon vetenskaplig grundval för att tillämpa parametrar baserade på resultat från test som utförts i en inhägnad på djur ute i naturen. EESK rekommenderar därför att inga djurförsök används utan att man istället använder tillgänglig datorsimulering.

| 11.5 | EESK menar att de flesta av de undantag som fastställs i förslaget skulle kunna göra det möjligt för de berörda aktörerna att i vissa fall helt undslippa tillämpningen av lagstiftningen. Kommittén rekommenderar därför att de berörda myndigheternas beviljande av undantag skall baseras på allmän säkerhet, människors hälsa samt djurskydd. Detta är viktigt mot bakgrund av att kontroll och övervakning svårligen kan genomföras ute i naturen. |
| --- | --- |

11.5

EESK menar att de flesta av de undantag som fastställs i förslaget skulle kunna göra det möjligt för de berörda aktörerna att i vissa fall helt undslippa tillämpningen av lagstiftningen. Kommittén rekommenderar därför att de berörda myndigheternas beviljande av undantag skall baseras på allmän säkerhet, människors hälsa samt djurskydd. Detta är viktigt mot bakgrund av att kontroll och övervakning svårligen kan genomföras ute i naturen.

| 11.6 | EESK anser att ett öppet redovisat system för licensiering av jägare bör inrättas inom EU. Genom förslaget delegeras fastställandet av utbildnings- och tillståndskrav när det gäller jägare till medlemsstaternas myndigheter. EESK fruktar att detta kan leda till skillnader i systemet som inte skulle säkerställa genomförandet av normerna för djurskydd inom EU. |
| --- | --- |

11.6

EESK anser att ett öppet redovisat system för licensiering av jägare bör inrättas inom EU. Genom förslaget delegeras fastställandet av utbildnings- och tillståndskrav när det gäller jägare till medlemsstaternas myndigheter. EESK fruktar att detta kan leda till skillnader i systemet som inte skulle säkerställa genomförandet av normerna för djurskydd inom EU.

| 11.7 | EESK anser att ett effektivt system för certifiering och spårbarhet bör genomföras hos avtalsparterna för att garantera effektivt genomförande. |
| --- | --- |

11.7

EESK anser att ett effektivt system för certifiering och spårbarhet bör genomföras hos avtalsparterna för att garantera effektivt genomförande.

| 11.8 | EESK rekommenderar att påföljderna vid överträdelser mot förslaget till lagstiftning skall utdömas i enlighet med den nationella djurskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

11.8

EESK rekommenderar att påföljderna vid överträdelser mot förslaget till lagstiftning skall utdömas i enlighet med den nationella djurskyddslagstiftningen.

| 11.9 | EESK rekommenderar en striktare tidsplan för genomförandet av åtgärderna i förslaget. Enligt förslaget skall fällor överensstämma med normerna i förslaget från och med 2009 och fångstmetoder från 2012. EESK anser att samtliga regler skall genomföras så snart som möjligt. |
| --- | --- |

11.9

EESK rekommenderar en striktare tidsplan för genomförandet av åtgärderna i förslaget. Enligt förslaget skall fällor överensstämma med normerna i förslaget från och med 2009 och fångstmetoder från 2012. EESK anser att samtliga regler skall genomföras så snart som möjligt.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rådets förordning 3254/91, EGT L 308, 9.11.1991.

1

(2)  Yttrande om förslag till rådets förordning om införsel av vissa pälsprodukter, EGT C 168, 10.7.1990, s. 32.

2

(3)  KOM(2004) 532 slutlig.

3

(4)  I februari 1994 beslutade det arbetsutskott som inrättats av ISO (Internationella standardiseringskommissionen) för att diskutera humana fångstmetoder att ta bort ordet ”human” från rubriken i gällande standarder. Man beslöt att ta bort alla referenser till begreppet ”human”. Inom ISO kunde man inte komma fram till någon överenskommelse om fångstmetoder. Under förhandlingarna betonade europeiska veterinärer att ingen avlivningsmetod för djur som tar mer än 15 sekunder kan definieras som human och att helt uppenbart inga fällor där djuren dränks kan accepteras. Dessa punkter, bland andra, har inte beaktats i den slutliga utformningen av avtalet.

4

Slutsatsen i yttrandet från kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté (1994) var att en dödande fälla endast kan betraktas som human om den omedelbart gör djuret okänsligt för smärta och att mer uppmärksamhet borde ägnas åt utformningen av fällor så att de är anpassade till beteendet hos arter fällorna inte är avsedda för så att man undviker att fånga och skada dem. Kommittén fastslog också att den föreslagna skalan för värdering av skador inte kan accepteras som mått på hur human en fångstmetod är eftersom den inte bygger på någon giltig vetenskaplig grund.

(5)  Yttrande från vetenskapliga kommittén inrättad enligt Cites-förordningen 1995. Vetenskapliga kommitténs yttrande, GD Jordbruk, 1994.

5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/74

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 87/328/EEG när det gäller lagring av sperma från nötkreatur som är avsedd för handel inom gemenskapen”

(KOM(2004) 563 slutlig – 2004/0188 CNS)

(2005/C 157/12)

Den 20 september 2004 beslutade rådet i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var Leif E. Nielsen.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 139 röster för och 7 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 1.1 | I rådets direktiv 88/407/EEG fastställs djurhälsokrav som skall tillämpas vid handel inom gemenskapen med djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur och vid import av sådan. Trots EESK:s yttrande, som innehöll allvarliga betänkligheter, ändrades direktivet år 2003 för att tillåta att sperma skall kunna lagras inte bara i ”tjurstationer” med egen produktion utan också i ”spermastationer” utan egen produktion (1). |
| --- | --- |

1.1

I rådets direktiv 88/407/EEG fastställs djurhälsokrav som skall tillämpas vid handel inom gemenskapen med djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur och vid import av sådan. Trots EESK:s yttrande, som innehöll allvarliga betänkligheter, ändrades direktivet år 2003 för att tillåta att sperma skall kunna lagras inte bara i ”tjurstationer” med egen produktion utan också i ”spermastationer” utan egen produktion (1).

| 1.2 | För ”att det inte skall uppstå förväxlingar med det tillämpningsområde och de definitioner som fastställs” föreslår kommissionen nu en ändring av bestämmelserna i rådets direktiv 87/328 EEG om godkännande för avel av renrasiga avelsdjur som innebär att de berörda spermastationerna i framtiden skall jämställas med tjurstationer när det gäller insamling, hantering och lagring av sperma från nötkreatur. |
| --- | --- |

1.2

För ”att det inte skall uppstå förväxlingar med det tillämpningsområde och de definitioner som fastställs” föreslår kommissionen nu en ändring av bestämmelserna i rådets direktiv 87/328 EEG om godkännande för avel av renrasiga avelsdjur som innebär att de berörda spermastationerna i framtiden skall jämställas med tjurstationer när det gäller insamling, hantering och lagring av sperma från nötkreatur.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommissionen borde ha varit uppmärksam på behovet av en ändring av direktiv 87/328 EEG till följd av ändringen av rådets direktiv 88/407/EEG för att säkerställa enhetligheten i EU:s lagstiftning. På så sätt hade man kunnat undvika den förvirring och osäkerhet som nu råder kring tillämpningsområde och definitioner samt det kompletterande lagstiftningsförfarande som nu har inletts. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen borde ha varit uppmärksam på behovet av en ändring av direktiv 87/328 EEG till följd av ändringen av rådets direktiv 88/407/EEG för att säkerställa enhetligheten i EU:s lagstiftning. På så sätt hade man kunnat undvika den förvirring och osäkerhet som nu råder kring tillämpningsområde och definitioner samt det kompletterande lagstiftningsförfarande som nu har inletts.

| 2.2 | Av den föreslagna omformuleringen av artikel 4 i direktiv 87/328 EEG får man intrycket att de tillåtna depåerna utvidgas ytterligare, så att man vid dessa stationer kan samla in och hantera sperma från nötkreatur och att dessa därmed får karaktären av ”parallella system” som fungerar vid sidan av de befintliga tjurstationerna. Detta skulle vara meningslöst, och det visar sig vid närmare läsning att så heller inte är fallet. För att undvika missförstånd bör ändringen därför omformuleras. |
| --- | --- |

2.2

Av den föreslagna omformuleringen av artikel 4 i direktiv 87/328 EEG får man intrycket att de tillåtna depåerna utvidgas ytterligare, så att man vid dessa stationer kan samla in och hantera sperma från nötkreatur och att dessa därmed får karaktären av ”parallella system” som fungerar vid sidan av de befintliga tjurstationerna. Detta skulle vara meningslöst, och det visar sig vid närmare läsning att så heller inte är fallet. För att undvika missförstånd bör ändringen därför omformuleras.

3.   Slutsats

| 3.1 | EESK är medveten om att lagring för distribution av sperma från nötkreatur, trots kommitténs kritiska inställning 2002, blev tillåtet i enlighet med rådets direktiv 2003/43, och vi anser att den föreslagna ändringen, som borde ha införts samtidigt som beslutet 2003, är nödvändig för att skapa enhetlighet i EU:s lagstiftning. Texten kan emellertid leda till missförstånd och bör därför förtydligas. |
| --- | --- |

3.1

EESK är medveten om att lagring för distribution av sperma från nötkreatur, trots kommitténs kritiska inställning 2002, blev tillåtet i enlighet med rådets direktiv 2003/43, och vi anser att den föreslagna ändringen, som borde ha införts samtidigt som beslutet 2003, är nödvändig för att skapa enhetlighet i EU:s lagstiftning. Texten kan emellertid leda till missförstånd och bör därför förtydligas.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiv 2003/43/EG, EUT L 143, 11.6.2003, s. 23.

1

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/75

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU”

KOM(2004) 274 slutlig

(2005/C 157/13)

Den 20 april 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU”

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som fått i uppdrag att bereda ärendet, antog sitt yttrande den 2 december 2004. Föredragande var Joost Van Iersel och medföredragande Bo Legelius.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog kommittén följande yttrande med 142 röster för, 1 röst emot och 9 nedlagda röster:

Sammanfattning

Efter många år står industripolitiken åter högt på EU:s dagordning. Under senare årtionden har det givetvis förekommit särskilda industripolitiska åtgärder och tematiska prioriteringar, men dessa har inte alltid varit riktigt samordnade eller välbalanserade ur de europeiska företagens synvinkel. De globala förändringarna – där USA, Kina och Indien spelar betydelsefulla roller – kräver nytänkande och ökade ansträngningar. Tiden är inne för en omvärdering av tillverkningsindustrin och för ett klargörande av det komplicerade samspelet mellan industri och tjänstesektor.

Kommittén anser att det är mycket viktigt att ge allmänheten ökade kunskaper i denna fråga. Allmänheten måste ha tillgång till tydliga statistiska upplysningar och analyser som främjar samsyn och säkerställer dess stöd. EESK ställer sig helhjärtat bakom de tre strategiska huvudinriktningarna: bättre lagstiftning, ett integrerat angreppssätt på EU-nivå, och branschinriktad politik med konkreta och välanpassade åtgärder. Bättre lagstiftning innebär en ingående och fortlöpande utvärdering av aktuella och nya åtgärder. En integrerad angreppsmetod innebär att EU-politik och nationell politik samordnas bättre. En aspekt av kommissionens dokument som är särskilt nydanande är att angreppsmetoderna är branschinriktade och skräddarsydda. Även om vissa minsta gemensamma nämnare föreligger, varierar bilden mellan olika branscher. Kommissionen har genomfört analyser av några branscher, och fler studier har planerats. EESK ställer sig bakom denna metod, som innebär att grunden läggs för en ”ny industripolitisk stil”.

Kommittén anser att industripolitik är ett lämpligt verktyg om man vill att den europeiska ekonomin skall ligga främst när det gäller konkurrenskraft, kunskap och hållbarhet, vilket är Lissabonstrategins mål. Därför måste analyser och politiska riktlinjer ansluta sig mer direkt till dynamiken i de olika sektorer och branscher som berörs. Den ”nya industripolitiska stilen” baseras på enhetliga marknader och på en process som går i riktning mot avreglering. Den innebär dock även sektorsspecifika företeelser, t.ex. fortlöpande samråd med näringslivet, reglering, undanröjande av handelshinder, FoU, handel, och målinriktad förvaltning av de mänskliga resurserna. Dessutom skall av teknikplattformar skapas som kan alstra nya allianser inom den privata sektorn och mellan de offentliga och privata sektorerna i Europa, t.ex. mellan universitet, forskningscentrum och näringsliv.

Det är önskvärt med ökad samordning inom kommissionen (t.ex. under överinseende av GD Näringsliv) och ministerrådet för att öka insynen och främja synergieffekter. Det skulle vara mycket välkommet om kommissionen och rådet (konkurrens) antog en halvtidsplan för åtgärder. EESK vill att en industripolitik av nytt märke vägs in i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin i mars 2005.

1.   Inledning

| 1.1 | Industripolitiken var redan från början av stor vikt för den europeiska integrationen. EKSG-fördraget innehöll särskilda mål och instrument för kol- och stålindustrin. EEG-fördraget har haft en mer generell inriktning där förverkligandet av inre marknaden alltid har varit och fortfarande är den centrala frågan. |
| --- | --- |

1.1

Industripolitiken var redan från början av stor vikt för den europeiska integrationen. EKSG-fördraget innehöll särskilda mål och instrument för kol- och stålindustrin. EEG-fördraget har haft en mer generell inriktning där förverkligandet av inre marknaden alltid har varit och fortfarande är den centrala frågan.

| 1.2 | På EU-nivå har specifika industripolitiska åtgärder vidtagits för att uppnå mål relaterade till miljön, FoU och det sociala området. Med tiden har sektorsspecifika åtgärder ersatts av tematiska prioriteringar, men dessa har inte alltid varit riktigt samordnade eller välbalanserade ur de europeiska företagens synvinkel. |
| --- | --- |

1.2

På EU-nivå har specifika industripolitiska åtgärder vidtagits för att uppnå mål relaterade till miljön, FoU och det sociala området. Med tiden har sektorsspecifika åtgärder ersatts av tematiska prioriteringar, men dessa har inte alltid varit riktigt samordnade eller välbalanserade ur de europeiska företagens synvinkel.

| 1.3 | Vid sidan av åtgärder av allmänpolitisk karaktär har viss sektorsinriktad politik utformats för en avreglering av marknaderna, t.ex. på energi- och telekommunikationsområdena. Några europeiska industriprojekt, t.ex. Galileo, har också satts igång. |
| --- | --- |

1.3

Vid sidan av åtgärder av allmänpolitisk karaktär har viss sektorsinriktad politik utformats för en avreglering av marknaderna, t.ex. på energi- och telekommunikationsområdena. Några europeiska industriprojekt, t.ex. Galileo, har också satts igång.

| 1.4 | Fortlöpande industriell strukturomvandling och globalisering innebär att ytterligare anpassningskrav i dag ställs på industrin och de offentliga myndigheterna, om den europeiska konkurrenskraften skall kunna förbättras. Europeiska kommissionen publicerade i juli 2004 en omfattande analys av den europeiska industrins situation och framtidsutsikter i en global kontext, som karakteriseras av en stark dynamik i andra regioner i världen (1). Denna dynamik kan påverka de europeiska företagens investeringsstrategier. Europa behöver ta ett kvalitativt teknologiskt steg framåt för att kunna bibehålla konkurrenskraften i de flesta branscher. |
| --- | --- |

1.4

Fortlöpande industriell strukturomvandling och globalisering innebär att ytterligare anpassningskrav i dag ställs på industrin och de offentliga myndigheterna, om den europeiska konkurrenskraften skall kunna förbättras. Europeiska kommissionen publicerade i juli 2004 en omfattande analys av den europeiska industrins situation och framtidsutsikter i en global kontext, som karakteriseras av en stark dynamik i andra regioner i världen (1). Denna dynamik kan påverka de europeiska företagens investeringsstrategier. Europa behöver ta ett kvalitativt teknologiskt steg framåt för att kunna bibehålla konkurrenskraften i de flesta branscher.

| 1.5 | Inom ramen för Lissabonstrategin har Europeiska rådet och andra rådskonstellationer, t.ex. rådet (ekonomiska och finansiella frågor) och rådet (konkurrenskraft), diskuterat – och diskuterar fortfarande – en rad meddelanden och konkreta förslag från kommissionen för förbättring av industrins makro- och mikrovillkor. I dessa dokument och diskussioner är en övergripande policymodell förhärskande. Under flera år undveks helt enkelt uttrycket ”industripolitik”. Det ledde i alltför hög grad tankarna till statlig inblandning och statsbidrag, som hämmade utvecklingen av en välfungerande inre marknad med rättvisa spelregler. Dessa ingripanden har nu gradvis avskaffats. |
| --- | --- |

1.5

Inom ramen för Lissabonstrategin har Europeiska rådet och andra rådskonstellationer, t.ex. rådet (ekonomiska och finansiella frågor) och rådet (konkurrenskraft), diskuterat – och diskuterar fortfarande – en rad meddelanden och konkreta förslag från kommissionen för förbättring av industrins makro- och mikrovillkor. I dessa dokument och diskussioner är en övergripande policymodell förhärskande. Under flera år undveks helt enkelt uttrycket ”industripolitik”. Det ledde i alltför hög grad tankarna till statlig inblandning och statsbidrag, som hämmade utvecklingen av en välfungerande inre marknad med rättvisa spelregler. Dessa ingripanden har nu gradvis avskaffats.

| 1.6 | Nu undersöks nya sätt att se på industripolitiken. Det är mot den bakgrunden som meddelandet om ”Industripolitiken i ett utvidgat Europa” antogs 2002 (2). |
| --- | --- |

1.6

Nu undersöks nya sätt att se på industripolitiken. Det är mot den bakgrunden som meddelandet om ”Industripolitiken i ett utvidgat Europa” antogs 2002 (2).

| 1.7 | Vid Europeiska rådets vårtoppmöte 2003 fick rådet (konkurrenskraft) i uppdrag att göra en ”regelbunden översyn av såväl övergripande som sektoriella frågor” (3). |
| --- | --- |

1.7

Vid Europeiska rådets vårtoppmöte 2003 fick rådet (konkurrenskraft) i uppdrag att göra en ”regelbunden översyn av såväl övergripande som sektoriella frågor” (3).

| 1.8 | I april 2004 publicerade kommissionen ett andra meddelande om industripolitiken, vilket behandlas i detta yttrande (4). |
| --- | --- |

1.8

I april 2004 publicerade kommissionen ett andra meddelande om industripolitiken, vilket behandlas i detta yttrande (4).

| 1.9 | Mot bakgrund av dessa initiativ och resultatet av de hittillsvarande diskussionerna sade kommissionsledamot Erkki Liikanen i maj 2004 att tvärtemot prognoserna i mitten av 1990-talet ”står återigen EU:s industripolitik högt upp på den europeiska politiska dagordningen” (5). |
| --- | --- |

1.9

Mot bakgrund av dessa initiativ och resultatet av de hittillsvarande diskussionerna sade kommissionsledamot Erkki Liikanen i maj 2004 att tvärtemot prognoserna i mitten av 1990-talet ”står återigen EU:s industripolitik högt upp på den europeiska politiska dagordningen” (5).

| 1.10 | EESK välkomnar att synen på industripolitik så lägligt har förändrats. Kommittén håller med om att tidigare misstag måste undvikas och att särskild uppmärksamhet helst bör riktas mot näringslivets intressen och mot branschdimensionen. De erfarenheter och kunskaper som CCMI har på detta område kan utgöra ett stöd för framtiden. Korrekta industri- och branschpolitiska åtgärder kan bidra på ett avgörande sätt till uppfyllandet av Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

1.10

EESK välkomnar att synen på industripolitik så lägligt har förändrats. Kommittén håller med om att tidigare misstag måste undvikas och att särskild uppmärksamhet helst bör riktas mot näringslivets intressen och mot branschdimensionen. De erfarenheter och kunskaper som CCMI har på detta område kan utgöra ett stöd för framtiden. Korrekta industri- och branschpolitiska åtgärder kan bidra på ett avgörande sätt till uppfyllandet av Lissabonstrategins mål.

2.   Kommissionens uppfattning i en föränderlig kontext

| 2.1 | Det avgörande inslaget i dag är förändringarna i världsekonomin. Detta kräver nya angreppsmetoder. Kommissionen anser att framtidens industripolitik måste ha tre huvudinriktningar:






  — | Näringslivet får inte betungas alltför mycket av lagstiftning och regler. Detta innebär ingående utvärdering av både aktuella och nya åtgärder. |
| --- | --- | --- |

2.1

Det avgörande inslaget i dag är förändringarna i världsekonomin. Detta kräver nya angreppsmetoder. Kommissionen anser att framtidens industripolitik måste ha tre huvudinriktningar:

—

Näringslivet får inte betungas alltför mycket av lagstiftning och regler. Detta innebär ingående utvärdering av både aktuella och nya åtgärder.

| — | Ett integrerat angreppssätt på EU-nivå behövs för att stärka industrins konkurrenskraft (6). |
| --- | --- |

—

Ett integrerat angreppssätt på EU-nivå behövs för att stärka industrins konkurrenskraft (6).

| — | Det vore önskvärt med en branschinriktad politik med konkreta och välanpassade åtgärder. |
| --- | --- |

—

Det vore önskvärt med en branschinriktad politik med konkreta och välanpassade åtgärder.

| 2.2 | Denna metod, som kommissionen försiktigt annonserade 2002, innebär ett genombrott. Det tidigare dokumentet från kommissionen om industripolitik kom redan 1990 (7). Därefter ledde vissa avgörande faktorer till att industripolitiken sköts i bakgrunden till förmån för i första hand en övergripande policymodell. |
| --- | --- |

2.2

Denna metod, som kommissionen försiktigt annonserade 2002, innebär ett genombrott. Det tidigare dokumentet från kommissionen om industripolitik kom redan 1990 (7). Därefter ledde vissa avgörande faktorer till att industripolitiken sköts i bakgrunden till förmån för i första hand en övergripande policymodell.

| 2.3 | År 2000 infördes Lissabonstrategin i syfte att ställa Europas ekonomi i förgrunden när det gäller konkurrenskraft, kunskap och hållbarhet. Fram till nu har strategin inte drivits framåt aktivt. I stället har produktivitetstillväxten minskat och arbetslösheten ökat. Viss oro föreligger också när det gäller utlokalisering av företag (8). |
| --- | --- |

2.3

År 2000 infördes Lissabonstrategin i syfte att ställa Europas ekonomi i förgrunden när det gäller konkurrenskraft, kunskap och hållbarhet. Fram till nu har strategin inte drivits framåt aktivt. I stället har produktivitetstillväxten minskat och arbetslösheten ökat. Viss oro föreligger också när det gäller utlokalisering av företag (8).

| 2.4 | Av dessa skäl blev det önskvärt att genomföra mer ingående analyser på följande områden:






  — | Produktivitet och arbetslöshet. |
| --- | --- | --- |

2.4

Av dessa skäl blev det önskvärt att genomföra mer ingående analyser på följande områden:

—

Produktivitet och arbetslöshet.

| — | Vad kan faktiskt sägas om utlokalisering? |
| --- | --- |

—

Vad kan faktiskt sägas om utlokalisering?

| — | Vilken totalpåverkan får industrin för och i Europa? |
| --- | --- |

—

Vilken totalpåverkan får industrin för och i Europa?

| — | Hur skall en integrerad EU-policy för industrin förverkligas? |
| --- | --- |

—

Hur skall en integrerad EU-policy för industrin förverkligas?

| — | Hur skall sektorsspecifika strategier definieras och utarbetas? |
| --- | --- |

—

Hur skall sektorsspecifika strategier definieras och utarbetas?

| 2.5 | I kommissionens dokument från 2002 (9) anges en dagordning för förändringar. ”Industripolitiken” ges en ny innebörd. Denna politik formuleras dock fortfarande i ganska abstrakta termer. All EU-politik som är av direkt relevans för industrin tas upp, utan att konkreta metoder eller förfaranden anges för EU-institutionernas beslutande och samordnande roll, särskilt när det gäller kommissionen. |
| --- | --- |

2.5

I kommissionens dokument från 2002 (9) anges en dagordning för förändringar. ”Industripolitiken” ges en ny innebörd. Denna politik formuleras dock fortfarande i ganska abstrakta termer. All EU-politik som är av direkt relevans för industrin tas upp, utan att konkreta metoder eller förfaranden anges för EU-institutionernas beslutande och samordnande roll, särskilt när det gäller kommissionen.

| 2.6 | Dokumentet ”Att stödja strukturomvandlingarna” från april 2004, publicerad av kommissionsledamot Erkki Liikanen och GD Näringsliv, bidrar med mycket mer. I dokumentets analyser går man rakt in på kärnfrågan genom att






  — | presentera belysande statistik om frågor som rör produktion och sysselsättning inom tillverkningsindustrin, även i relation till utvecklingen på annat håll i världen, |
| --- | --- | --- |

2.6

Dokumentet ”Att stödja strukturomvandlingarna” från april 2004, publicerad av kommissionsledamot Erkki Liikanen och GD Näringsliv, bidrar med mycket mer. I dokumentets analyser går man rakt in på kärnfrågan genom att

—

presentera belysande statistik om frågor som rör produktion och sysselsättning inom tillverkningsindustrin, även i relation till utvecklingen på annat håll i världen,

| — | presentera utvecklingen i olika sektorer och därigenom tillhandahålla en tydligare bild av vad som står på spel i olika branscher med mycket olika framtidsutsikter. |
| --- | --- |

—

presentera utvecklingen i olika sektorer och därigenom tillhandahålla en tydligare bild av vad som står på spel i olika branscher med mycket olika framtidsutsikter.

| 2.7 | Kommissionen utgår med rätta från aktuell dynamik men framhåller samtidigt att denna dynamik kan betingas på ett positivt sätt av förväntningar, kartläggning av problem och faktorer som främjar tillväxten. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen utgår med rätta från aktuell dynamik men framhåller samtidigt att denna dynamik kan betingas på ett positivt sätt av förväntningar, kartläggning av problem och faktorer som främjar tillväxten.

| 2.8 | Den allmänna analysen bekräftar en minskad produktivitetstillväxt i Europa, en eftersläpning i förhållande till utvecklingen i USA och klena produktionsresultat, särskilt inom de högteknologiska branscherna. Det är enligt kommissionen uppenbart att europeiska företag inte har kommit lika långt som amerikanska företag när det gäller utgifter för FoU, delvis beroende på avsaknad av tillräckligt omfattande investeringar i den privata sektorn. Tydliga undantag är här Finland och Sverige. Dessutom expanderar den kunskapsbaserade kompetensen i Kina och Indien snabbt. |
| --- | --- |

2.8

Den allmänna analysen bekräftar en minskad produktivitetstillväxt i Europa, en eftersläpning i förhållande till utvecklingen i USA och klena produktionsresultat, särskilt inom de högteknologiska branscherna. Det är enligt kommissionen uppenbart att europeiska företag inte har kommit lika långt som amerikanska företag när det gäller utgifter för FoU, delvis beroende på avsaknad av tillräckligt omfattande investeringar i den privata sektorn. Tydliga undantag är här Finland och Sverige. Dessutom expanderar den kunskapsbaserade kompetensen i Kina och Indien snabbt.

| 2.9 | Kommissionen nämner – och detta bör framhållas även här – att den enkät som European Round Table of Industrialists utförde 2002 visade att flera av dessa företag tänkte lokalisera sin nya FoU-verksamhet någon annanstans än i Europa om inte regelklimatet förbättrades (10). |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen nämner – och detta bör framhållas även här – att den enkät som European Round Table of Industrialists utförde 2002 visade att flera av dessa företag tänkte lokalisera sin nya FoU-verksamhet någon annanstans än i Europa om inte regelklimatet förbättrades (10).

| 2.10 | Den europeiska industrin når visserligen goda resultat i traditionellt starka branscher, t.ex. verkstadsindustri, kemikalieindustri, telekommunikationer och bilindustri, men nya konkurrenter uppträder nu. Kina och Indien börjar konkurrera framgångsrikt både i traditionella och högteknologiska branscher. Här kan en direkt koppling till utlokalisering av europeiska företag iakttas. |
| --- | --- |

2.10

Den europeiska industrin når visserligen goda resultat i traditionellt starka branscher, t.ex. verkstadsindustri, kemikalieindustri, telekommunikationer och bilindustri, men nya konkurrenter uppträder nu. Kina och Indien börjar konkurrera framgångsrikt både i traditionella och högteknologiska branscher. Här kan en direkt koppling till utlokalisering av europeiska företag iakttas.

| 2.11 | Det pågår en anpassningsprocess världen över. Denna anpassning behövs på grund av globaliseringen, som i sin tur också innebär nya möjligheter. Även om analyserna här skiljer sig åt, kan kommissionen konstatera vissa oroande signaler. |
| --- | --- |

2.11

Det pågår en anpassningsprocess världen över. Denna anpassning behövs på grund av globaliseringen, som i sin tur också innebär nya möjligheter. Även om analyserna här skiljer sig åt, kan kommissionen konstatera vissa oroande signaler.

| 2.12 | När det gäller utvidgningen ökar de tidigare 15 EU-ländernas investeringar i de nya medlemsstaterna. Med tanke på att detta nu utgör investeringar inom EU, blir det allt viktigare att inre marknaden fungerar väl när det gäller t.ex. miljö- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

2.12

När det gäller utvidgningen ökar de tidigare 15 EU-ländernas investeringar i de nya medlemsstaterna. Med tanke på att detta nu utgör investeringar inom EU, blir det allt viktigare att inre marknaden fungerar väl när det gäller t.ex. miljö- och arbetsvillkor.

| 2.13 | I och med att företagen nu utsätts för konkurrens på en öppen marknad inom de ramar som fastställs av WTO, menar kommissionen att EU:s och medlemsstaternas svar på den dynamiska förändringsprocessen måste vara tydligt och bland annat beakta följande:






  — | Bättre lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

2.13

I och med att företagen nu utsätts för konkurrens på en öppen marknad inom de ramar som fastställs av WTO, menar kommissionen att EU:s och medlemsstaternas svar på den dynamiska förändringsprocessen måste vara tydligt och bland annat beakta följande:

—

Bättre lagstiftning.

| — | En integrerad strategi för olika politikområden med hänsyn tagen till konkurrenskraften. |
| --- | --- |

—

En integrerad strategi för olika politikområden med hänsyn tagen till konkurrenskraften.

| — | De olika industribranschernas särskilda behov måste beaktas. |
| --- | --- |

—

De olika industribranschernas särskilda behov måste beaktas.

| 2.14 | Kommissionen förespråkar en ingående konsekvensanalys av gällande lagar och förordningar samt av kommande åtgärder. Det krävs ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna och EU, eftersom den faktiska tillämpningen av många regler sker på nationell nivå. Kommissionen kräver att rådet (konkurrenskraft) spelar en viktig och öppen roll i denna process. |
| --- | --- |

2.14

Kommissionen förespråkar en ingående konsekvensanalys av gällande lagar och förordningar samt av kommande åtgärder. Det krävs ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna och EU, eftersom den faktiska tillämpningen av många regler sker på nationell nivå. Kommissionen kräver att rådet (konkurrenskraft) spelar en viktig och öppen roll i denna process.

| 2.15 | Kommissionen hävdar att samordningseffekter mellan olika politikområden kan uppnås om ett mer ändamålsenligt finjusterande samråd främjas mellan lagstiftare, i nära samarbete med företrädare för näringslivet. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen hävdar att samordningseffekter mellan olika politikområden kan uppnås om ett mer ändamålsenligt finjusterande samråd främjas mellan lagstiftare, i nära samarbete med företrädare för näringslivet.

| 2.16 | Samma sak gäller FoU. Detta kommer utan tvekan att få ekonomiska konsekvenser för EU och även på nationell nivå. Detta rör Lissabonstrategins kärna. Under de närmaste åren kommer kommissionen att föreslå nya riktlinjer för forskning inom tillverkningsindustrin och för statligt stöd till innovation. Tekniska plattformar kan spela en mycket viktig roll. |
| --- | --- |

2.16

Samma sak gäller FoU. Detta kommer utan tvekan att få ekonomiska konsekvenser för EU och även på nationell nivå. Detta rör Lissabonstrategins kärna. Under de närmaste åren kommer kommissionen att föreslå nya riktlinjer för forskning inom tillverkningsindustrin och för statligt stöd till innovation. Tekniska plattformar kan spela en mycket viktig roll.

| 2.17 | Viss politik syftar direkt till att skapa ett gynnsamt klimat för ökad konkurrenskraft, t.ex. konkurrensspolitiken och undanröjandet av handelshinder. Kommissionen menar dock att det ibland är möjligt och nödvändigt att genomföra denna politik på ett mer sofistikerat sätt. |
| --- | --- |

2.17

Viss politik syftar direkt till att skapa ett gynnsamt klimat för ökad konkurrenskraft, t.ex. konkurrensspolitiken och undanröjandet av handelshinder. Kommissionen menar dock att det ibland är möjligt och nödvändigt att genomföra denna politik på ett mer sofistikerat sätt.

| 2.18 | Kommissionen hävdar att sammanhållningspolitik kan användas för att främja önskvärda regionala och strukturella förändringar när det gäller arbetsmarknadens sätt att fungera (11). Samma sak gäller förenligheten mellan konkurrenskraft och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.18

Kommissionen hävdar att sammanhållningspolitik kan användas för att främja önskvärda regionala och strukturella förändringar när det gäller arbetsmarknadens sätt att fungera (11). Samma sak gäller förenligheten mellan konkurrenskraft och hållbar utveckling.

| 2.19 | Eftersom spelplanen nu är världen i sin helhet förespråkar kommissionen att rättvisa marknadsvillkor skall bygga på internationella regler. EU:s regler är normalt strängare än reglerna i andra konkurrerande regioner i världen. I framtiden kommer därför en viss grad av utjämning att behövas, antingen via bilaterala förhandlingar eller inom ramen för WTO. Detta problem bör inte lösas genom att anpassa Europas regler till den övriga världens; Europa måste snarare ta initiativet, som i fallet med genomförandet av Kyotoprotokollet, och försöka skärpa reglerna i andra delar av världen genom lämpliga insatser i internationella institutioner. |
| --- | --- |

2.19

Eftersom spelplanen nu är världen i sin helhet förespråkar kommissionen att rättvisa marknadsvillkor skall bygga på internationella regler. EU:s regler är normalt strängare än reglerna i andra konkurrerande regioner i världen. I framtiden kommer därför en viss grad av utjämning att behövas, antingen via bilaterala förhandlingar eller inom ramen för WTO. Detta problem bör inte lösas genom att anpassa Europas regler till den övriga världens; Europa måste snarare ta initiativet, som i fallet med genomförandet av Kyotoprotokollet, och försöka skärpa reglerna i andra delar av världen genom lämpliga insatser i internationella institutioner.

| 2.20 | Alla dessa frågor har redan tidigare regelbundet diskuterats på EU-nivå. Den ökande tonvikten på ”konkurrenskraft” är slående. De ytterst snabba förändringarna på världsmarknaderna ger inte Europa något större val. |
| --- | --- |

2.20

Alla dessa frågor har redan tidigare regelbundet diskuterats på EU-nivå. Den ökande tonvikten på ”konkurrenskraft” är slående. De ytterst snabba förändringarna på världsmarknaderna ger inte Europa något större val.

| 2.21 | Det som är nytt i detta kommissionsdokument är branschdimensionen. Under flera år har kommissionen utfört djupanalyser av olika branscher, ofta efter konsultationer med branschorganisationer på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.21

Det som är nytt i detta kommissionsdokument är branschdimensionen. Under flera år har kommissionen utfört djupanalyser av olika branscher, ofta efter konsultationer med branschorganisationer på EU-nivå.

| 2.22 | Intressanta förslag har framförts och även diskuterats av EESK, t.ex. rörande läkemedelsindustrin (CESE 842/2004), textil- och beklädnadsindustrin (CESE 62/2004 fin; CCMI:s kompletteringsyttrande CESE 528/2004), varvs- och reparationsvarvsindustrin (CESE 397/2004 fin; CCMI:s kompletteringsyttrande CESE 478/2004), rymdindustrin (CESE 501/2004), kemisk industri (CESE 524/2004; CCMI:s informationsrapport CESE 242/2004, under utarbetande) och biovetenskap och bioteknik (CESE 1010/2002; CESE 920/2003). |
| --- | --- |

2.22

Intressanta förslag har framförts och även diskuterats av EESK, t.ex. rörande läkemedelsindustrin (CESE 842/2004), textil- och beklädnadsindustrin (CESE 62/2004 fin; CCMI:s kompletteringsyttrande CESE 528/2004), varvs- och reparationsvarvsindustrin (CESE 397/2004 fin; CCMI:s kompletteringsyttrande CESE 478/2004), rymdindustrin (CESE 501/2004), kemisk industri (CESE 524/2004; CCMI:s informationsrapport CESE 242/2004, under utarbetande) och biovetenskap och bioteknik (CESE 1010/2002; CESE 920/2003).

| 2.23 | Bilden varierar mellan olika branscher. Det finns givetvis vissa minsta gemensamma nämnare, t.ex. kravet på kvalitet som en konkurrensfördel, IKT som det nya ”råmaterialet”, ökande kapitalintensitet och ökande internationell konkurrens, men skillnaderna är påtagliga mellan olika sektorer. Branscherna kan vara högteknologiska eller lågteknologiska, arbetskraftsintensiva eller kapitalintensiva, det kan finnas några få stora aktörer på marknaden eller många små och medelstora företag, osv. Det är en fascinerande bild som enligt kommissionen inte har beaktats tillräckligt av politikerna under många år. |
| --- | --- |

2.23

Bilden varierar mellan olika branscher. Det finns givetvis vissa minsta gemensamma nämnare, t.ex. kravet på kvalitet som en konkurrensfördel, IKT som det nya ”råmaterialet”, ökande kapitalintensitet och ökande internationell konkurrens, men skillnaderna är påtagliga mellan olika sektorer. Branscherna kan vara högteknologiska eller lågteknologiska, arbetskraftsintensiva eller kapitalintensiva, det kan finnas några få stora aktörer på marknaden eller många små och medelstora företag, osv. Det är en fascinerande bild som enligt kommissionen inte har beaktats tillräckligt av politikerna under många år.

| 2.24 | Inom ramen för ”industripolitiken” har branschanalyser och sektorsinriktade metoder också återkommit. I detta dokument utformar kommissionen inte några ytterligare initiativ när det gäller de ovannämnda branscherna. |
| --- | --- |

2.24

Inom ramen för ”industripolitiken” har branschanalyser och sektorsinriktade metoder också återkommit. I detta dokument utformar kommissionen inte några ytterligare initiativ när det gäller de ovannämnda branscherna.

| 2.25 | Vid sidan av dessa branscher planerar kommissionen nya aktiviteter. Under det kommande året skall man studera verkstadsindustrin, den ekologiska industrin, fordonsindustrin, sektorn för andra metaller än järn och IKT-sektorn. |
| --- | --- |

2.25

Vid sidan av dessa branscher planerar kommissionen nya aktiviteter. Under det kommande året skall man studera verkstadsindustrin, den ekologiska industrin, fordonsindustrin, sektorn för andra metaller än järn och IKT-sektorn.

3.   För en industripolitik ”av nytt märke” – EESK:s ståndpunkter

| 3.1 | EESK delar uppfattningen att dynamiken i världsekonomin kräver en ny fokusering. Det är välkommet att ”industripolitiken” efter lång tid kommit tillbaka som prioritering på EU-dagordningen. Vissa aspekter av Europas näringsliv (exempelvis miljön) har funnits på EU:s dagordning under det senaste årtiondet, men ministerrådet har underlåtit att diskutera politiska lösningar som på ett enhetligt sätt skulle förbättra villkoren för den totala produktionen och som aktivt skulle skydda miljön genom investeringar (med mervärde). |
| --- | --- |

3.1

EESK delar uppfattningen att dynamiken i världsekonomin kräver en ny fokusering. Det är välkommet att ”industripolitiken” efter lång tid kommit tillbaka som prioritering på EU-dagordningen. Vissa aspekter av Europas näringsliv (exempelvis miljön) har funnits på EU:s dagordning under det senaste årtiondet, men ministerrådet har underlåtit att diskutera politiska lösningar som på ett enhetligt sätt skulle förbättra villkoren för den totala produktionen och som aktivt skulle skydda miljön genom investeringar (med mervärde).

| 3.2 | I efterhand, och med hänsyn till den aktuella övergången till en mer fokuserad industripolitik, lönar det sig att sammanfatta de huvudfaktorer som bidragit till att den blivit delvis tabubelagd:






  — | De statliga ingripandena har i de allra flesta fall inte lyckats göra industrin starkare och mer konkurrenskraftig på sikt. |
| --- | --- | --- |

3.2

I efterhand, och med hänsyn till den aktuella övergången till en mer fokuserad industripolitik, lönar det sig att sammanfatta de huvudfaktorer som bidragit till att den blivit delvis tabubelagd:

—

De statliga ingripandena har i de allra flesta fall inte lyckats göra industrin starkare och mer konkurrenskraftig på sikt.

| — | Man har undanröjt de snedvridande faktorerna på marknaden som inte på något vis kan rättfärdigas med hänsyn till ekonomin och främjat sund konkurrens för industriell verksamhet i Europa (även om specifika åtgärder som vidtagits i en del medlemsstater och som snedvrider konkurrensen fortfarande måste granskas på lämpligt sätt på EU-nivå). |
| --- | --- |

—

Man har undanröjt de snedvridande faktorerna på marknaden som inte på något vis kan rättfärdigas med hänsyn till ekonomin och främjat sund konkurrens för industriell verksamhet i Europa (även om specifika åtgärder som vidtagits i en del medlemsstater och som snedvrider konkurrensen fortfarande måste granskas på lämpligt sätt på EU-nivå).

| — | Man har generellt och med framgång betonat avreglering av marknader. |
| --- | --- |

—

Man har generellt och med framgång betonat avreglering av marknader.

| — | Det finns överdrivna förväntningar på ”den nya ekonomin” och på en efterindustriell era. |
| --- | --- |

—

Det finns överdrivna förväntningar på ”den nya ekonomin” och på en efterindustriell era.

| — | Fokuseringen ligger på att tillämpa EMU och en lämplig makroekonomisk politik. |
| --- | --- |

—

Fokuseringen ligger på att tillämpa EMU och en lämplig makroekonomisk politik.

| — | De ministerier som ansvarar för näringslivsintressena i ett antal medlemsstater har förlorat inflytande. |
| --- | --- |

—

De ministerier som ansvarar för näringslivsintressena i ett antal medlemsstater har förlorat inflytande.

| 3.3 | Det mesta som kommissionen lägger fram i sitt meddelande har varit känt i många år. Sättet att presentera det och kopplingarna mellan de olika analysområdena och föreslagna åtgärder skiljer sig emellertid från tidigare dokument. Mer än tidigare ansluter sig analyser och politiska riktlinjer mer direkt till dynamiken i de olika sektorer och branscher som berörs. |
| --- | --- |

3.3

Det mesta som kommissionen lägger fram i sitt meddelande har varit känt i många år. Sättet att presentera det och kopplingarna mellan de olika analysområdena och föreslagna åtgärder skiljer sig emellertid från tidigare dokument. Mer än tidigare ansluter sig analyser och politiska riktlinjer mer direkt till dynamiken i de olika sektorer och branscher som berörs.

| 3.4 | EESK stöder eftertryckligen att man genomför fler djupgående studier av utvecklingen på sektorsnivå i samarbete med näringslivet. Dessa skulle kunna späda på det nödvändiga ”krismedvetande” som också var målet med Lissabonstrategin år 2000 men som sedan har bortfallit, till största delen för att rådet och medlemsstaterna inte har realiserat sina egna arrangemang och tidigare överenskomna politiska beslut. EESK menar att det betyder att en industripolitik av nytt märke måste vägas in i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin år 2005. Den kan bli en avgörande pelare i strategin i framtiden. |
| --- | --- |

3.4

EESK stöder eftertryckligen att man genomför fler djupgående studier av utvecklingen på sektorsnivå i samarbete med näringslivet. Dessa skulle kunna späda på det nödvändiga ”krismedvetande” som också var målet med Lissabonstrategin år 2000 men som sedan har bortfallit, till största delen för att rådet och medlemsstaterna inte har realiserat sina egna arrangemang och tidigare överenskomna politiska beslut. EESK menar att det betyder att en industripolitik av nytt märke måste vägas in i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin år 2005. Den kan bli en avgörande pelare i strategin i framtiden.

| 3.5 | Industripolitiken av nytt slag baseras på enhetliga marknader och en avregleringsprocess men den omfattar även andra faktorer: sektorsspecifika företeelser; tillnärmning av lagstiftningen med tanke på inre marknaden; undanröjande av icke-tariffära hinder; teknik och FoU; samt mänskliga resurser. |
| --- | --- |

3.5

Industripolitiken av nytt slag baseras på enhetliga marknader och en avregleringsprocess men den omfattar även andra faktorer: sektorsspecifika företeelser; tillnärmning av lagstiftningen med tanke på inre marknaden; undanröjande av icke-tariffära hinder; teknik och FoU; samt mänskliga resurser.

| 3.6 | Denna industripolitik får inte på några villkor falla tillbaka på ett felaktigt politiskt agerande i det förflutna, som kännetecknades av olika slags snedvridning av marknaderna. Den finansdisciplin som EMU åstadkom har också lett till försiktighet när det gäller finansiellt och annat statligt ingripande i näringslivet. Det är allmänt vedertaget att interventioner och offentligt finansiellt stöd inte gynnar näringslivsintressena i det långa loppet, utom i några få särskilda undantagsfall. |
| --- | --- |

3.6

Denna industripolitik får inte på några villkor falla tillbaka på ett felaktigt politiskt agerande i det förflutna, som kännetecknades av olika slags snedvridning av marknaderna. Den finansdisciplin som EMU åstadkom har också lett till försiktighet när det gäller finansiellt och annat statligt ingripande i näringslivet. Det är allmänt vedertaget att interventioner och offentligt finansiellt stöd inte gynnar näringslivsintressena i det långa loppet, utom i några få särskilda undantagsfall.

| 3.7 | Med tanke på senare tids utveckling i världen, och efter några års försök att genomföra Lissabonstrategin – särskilt med avseende på den svaga ekonomiska tillväxten i Europa, produktiviteten, IKT-användningen och omdirigering av investeringarna – är tiden också inne att göra en ny granskning av tillverkningsindustrin och, i detta syfte, att vidta sektorsspecifika åtgärder och konkreta steg. Dessa bör särskilt inriktas på aktiviteter som är bäst lämpade för de europeiska socioekonomiska villkoren, särskilt verksamheter som intensivt utnyttjar högutbildad arbetskraft, både operativt och i stabsfunktioner (exempelvis tillverkning av skräddarsydd industriutrustning och system: robotar, instrumentering, kontrollutrustning osv.). EESK stöder förbehållslöst detta angreppssätt och denna målsättning. |
| --- | --- |

3.7

Med tanke på senare tids utveckling i världen, och efter några års försök att genomföra Lissabonstrategin – särskilt med avseende på den svaga ekonomiska tillväxten i Europa, produktiviteten, IKT-användningen och omdirigering av investeringarna – är tiden också inne att göra en ny granskning av tillverkningsindustrin och, i detta syfte, att vidta sektorsspecifika åtgärder och konkreta steg. Dessa bör särskilt inriktas på aktiviteter som är bäst lämpade för de europeiska socioekonomiska villkoren, särskilt verksamheter som intensivt utnyttjar högutbildad arbetskraft, både operativt och i stabsfunktioner (exempelvis tillverkning av skräddarsydd industriutrustning och system: robotar, instrumentering, kontrollutrustning osv.). EESK stöder förbehållslöst detta angreppssätt och denna målsättning.

| 3.8 | En mycket viktig utmaning är att öka allmänhetens medvetenhet om att det krävs ett sunt näringsliv. För att stödja detta mål måste överskådliga och öppet redovisade uppgifter och analyser ställas till allmänhetens förfogande. I detta sammanhang bör beslutsfattarna på europeisk och nationell nivå också ägna särskild uppmärksamhet åt aspekter som konsekvensen i EU-politiken, harmoniseringen av nationell lagstiftning inom EU samt en relativ tillnärmning av europeiska och internationella standarder (t.ex. WTO). |
| --- | --- |

3.8

En mycket viktig utmaning är att öka allmänhetens medvetenhet om att det krävs ett sunt näringsliv. För att stödja detta mål måste överskådliga och öppet redovisade uppgifter och analyser ställas till allmänhetens förfogande. I detta sammanhang bör beslutsfattarna på europeisk och nationell nivå också ägna särskild uppmärksamhet åt aspekter som konsekvensen i EU-politiken, harmoniseringen av nationell lagstiftning inom EU samt en relativ tillnärmning av europeiska och internationella standarder (t.ex. WTO).

| 3.9 | Om allmänheten blir mer medveten leder det till ökat samförstånd och till att den stöder politiken. Industripolitiken får inte begränsas till selektiva grupper som är direkt berörda, antingen i den offentliga förvaltningen eller i näringslivet. Denna fråga berör hela samhällslivet. Den europeiska tillverkningsindustrins goda hälsotillstånd ligger i allas intressen. På alla angränsande områden krävs det satsningar på att förbättra dess image, t.ex. på utbildningsområdet – inte bara den yrkesinriktade utan också den allmänna utbildningen – för att stimulera det tekniska kunnandet. |
| --- | --- |

3.9

Om allmänheten blir mer medveten leder det till ökat samförstånd och till att den stöder politiken. Industripolitiken får inte begränsas till selektiva grupper som är direkt berörda, antingen i den offentliga förvaltningen eller i näringslivet. Denna fråga berör hela samhällslivet. Den europeiska tillverkningsindustrins goda hälsotillstånd ligger i allas intressen. På alla angränsande områden krävs det satsningar på att förbättra dess image, t.ex. på utbildningsområdet – inte bara den yrkesinriktade utan också den allmänna utbildningen – för att stimulera det tekniska kunnandet.

| 3.10 | Det är av central betydelse att för allmänheten peka på de täta kopplingarna i produktionskedjan. Så är t.ex. hela den stålbearbetande industrin, inbegripet bilindustrin, beroende av tillräcklig och prisvärd stålförsörjning, och stålproduktionen är i sin tur är beroende av tillräcklig och prisvärd råvarutillgång. |
| --- | --- |

3.10

Det är av central betydelse att för allmänheten peka på de täta kopplingarna i produktionskedjan. Så är t.ex. hela den stålbearbetande industrin, inbegripet bilindustrin, beroende av tillräcklig och prisvärd stålförsörjning, och stålproduktionen är i sin tur är beroende av tillräcklig och prisvärd råvarutillgång.

| 3.11 | I direkt relation till detta står behovet av att klargöra det ömsesidiga beroendet mellan industrin och tjänstesektorn. Ekonomin utvecklas ju mot tjänstedominans, men många tjänster är direkt avhängiga av industrin på grund av outsourcing, och så kommer det att förbli. Å andra sidan har avancerade tjänster en absolut avgörande betydelse för utveckling av en nivå med hög kvalitet och högteknologi inom industrin. På många sätt är det ett enda paket. Dagens dynamik tenderar att sudda ut skiljelinjen mellan industrin och tjänstesektorn. |
| --- | --- |

3.11

I direkt relation till detta står behovet av att klargöra det ömsesidiga beroendet mellan industrin och tjänstesektorn. Ekonomin utvecklas ju mot tjänstedominans, men många tjänster är direkt avhängiga av industrin på grund av outsourcing, och så kommer det att förbli. Å andra sidan har avancerade tjänster en absolut avgörande betydelse för utveckling av en nivå med hög kvalitet och högteknologi inom industrin. På många sätt är det ett enda paket. Dagens dynamik tenderar att sudda ut skiljelinjen mellan industrin och tjänstesektorn.

| 3.12 | EESK menar att kommissionen måste spela en aktiv roll i denna process. Om man sätter upp industripolitiken på dagordningen stöder detta i sig målet att åstadkomma medvetenhet. Men det är mycket mer som kan göras. Först och främst bör man förbättra analyser, datainsamling och publicering av data avseende






  — | det industriella Europa, både i fråga om produktion och sysselsättning, |
| --- | --- | --- |

3.12

EESK menar att kommissionen måste spela en aktiv roll i denna process. Om man sätter upp industripolitiken på dagordningen stöder detta i sig målet att åstadkomma medvetenhet. Men det är mycket mer som kan göras. Först och främst bör man förbättra analyser, datainsamling och publicering av data avseende

—

det industriella Europa, både i fråga om produktion och sysselsättning,

| — | enskilda sektorer och kluster, |
| --- | --- |

—

enskilda sektorer och kluster,

| — | samspelet mellan industri- och tjänstesektorerna, |
| --- | --- |

—

samspelet mellan industri- och tjänstesektorerna,

| — | tekniska kopplingar, |
| --- | --- |

—

tekniska kopplingar,

| — | utvecklingen av själva tjänstesektorn, |
| --- | --- |

—

utvecklingen av själva tjänstesektorn,

| — | jämförelser på världsnivå. |
| --- | --- |

—

jämförelser på världsnivå.

| 3.13 | I analyserna bör man också väga in de skillnader i struktur som finns i medlemsstaterna, med hänsyn till att vissa länder och regioner har en starkare industriell bas än andra. Fördjupade kunskaper om de stora industrisektorerna kommer att ge bättre objektivitet i debatten om trenderna i världsekonomin och konsekvenserna av dess dynamik. |
| --- | --- |

3.13

I analyserna bör man också väga in de skillnader i struktur som finns i medlemsstaterna, med hänsyn till att vissa länder och regioner har en starkare industriell bas än andra. Fördjupade kunskaper om de stora industrisektorerna kommer att ge bättre objektivitet i debatten om trenderna i världsekonomin och konsekvenserna av dess dynamik.

| 3.14 | Korrekta uppgifter är grundvalen för alla sektorsspecifika modeller. Man utför många studier i näringslivet och på nationell eller akademisk nivå (12). Kommittén rekommenderar att resultaten av sådana studier samlas in på EU-nivå, med stöd av Eurostat, för att bygga upp tillförlitliga och dynamiska europeiska databaser om industri- och tjänstesektorerna och för att göra SWOT-analyser. Komplett och tydlig statistik kommer att erbjuda en kontinuerlig bild av pågående förändringar. Eurostats 50 år av EKSG-statistik skulle kunna utgöra förebild efter viss omarbetning. |
| --- | --- |

3.14

Korrekta uppgifter är grundvalen för alla sektorsspecifika modeller. Man utför många studier i näringslivet och på nationell eller akademisk nivå (12). Kommittén rekommenderar att resultaten av sådana studier samlas in på EU-nivå, med stöd av Eurostat, för att bygga upp tillförlitliga och dynamiska europeiska databaser om industri- och tjänstesektorerna och för att göra SWOT-analyser. Komplett och tydlig statistik kommer att erbjuda en kontinuerlig bild av pågående förändringar. Eurostats 50 år av EKSG-statistik skulle kunna utgöra förebild efter viss omarbetning.

| 3.15 | Fullt befogat lägger kommissionen en tyngdpunkt på ett integrerat angreppssätt på politiken: nationella företagsbeskattningssystem, skatteformaliteter, standarder, handel, immaterialrätt, FoTU, miljö, arbetsmarknad, grund- och yrkesutbildning. Denna målsättning är i högsta grad välkommen. Den har saknats alldeles för länge, inte bara på europeisk nivå utan också i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

3.15

Fullt befogat lägger kommissionen en tyngdpunkt på ett integrerat angreppssätt på politiken: nationella företagsbeskattningssystem, skatteformaliteter, standarder, handel, immaterialrätt, FoTU, miljö, arbetsmarknad, grund- och yrkesutbildning. Denna målsättning är i högsta grad välkommen. Den har saknats alldeles för länge, inte bara på europeisk nivå utan också i ett antal medlemsstater.

| 3.16 | Det är inte första gången som man förespråkar ett integrerat angreppssätt. Det är tyvärr mycket svårt att tillämpa ett sådant grepp i en komplicerad miljö där EU-institutionerna måste göra upp med 25 medlemsstater. En fungerande lösning skulle vara att rådet (konkurrenskraft) tillsammans med kommissionen utarbetar en halvtidsplan för åtgärder som skall utvärderas varje år (13). |
| --- | --- |

3.16

Det är inte första gången som man förespråkar ett integrerat angreppssätt. Det är tyvärr mycket svårt att tillämpa ett sådant grepp i en komplicerad miljö där EU-institutionerna måste göra upp med 25 medlemsstater. En fungerande lösning skulle vara att rådet (konkurrenskraft) tillsammans med kommissionen utarbetar en halvtidsplan för åtgärder som skall utvärderas varje år (13).

| 3.17 | Det gäller också att alla politiska satsningar som påverkar industrins konkurrenskraft i denna åtgärdsplan beaktar EU:s olika politiska mål på ett välavvägt sätt. Det har inte alltid varit fallet tidigare (14). Följaktligen krävs det högre utnyttjande av synergieffekter mellan gemenskapens politikområden. |
| --- | --- |

3.17

Det gäller också att alla politiska satsningar som påverkar industrins konkurrenskraft i denna åtgärdsplan beaktar EU:s olika politiska mål på ett välavvägt sätt. Det har inte alltid varit fallet tidigare (14). Följaktligen krävs det högre utnyttjande av synergieffekter mellan gemenskapens politikområden.

| 3.18 | När arbetsordningen och en halvtidsplan skall diskuteras och godkännas i rådet (konkurrenskraft) kan man räkna med att liknande mönster uppstår i medlemsstaterna i fråga om industrin i allmänhet och om de aspekter som medlemsstaterna själva ansvarar för. De ministerier som ansvarar för näringslivsintressena i ett antal medlemsstater kommer då också att få större inflytande. |
| --- | --- |

3.18

När arbetsordningen och en halvtidsplan skall diskuteras och godkännas i rådet (konkurrenskraft) kan man räkna med att liknande mönster uppstår i medlemsstaterna i fråga om industrin i allmänhet och om de aspekter som medlemsstaterna själva ansvarar för. De ministerier som ansvarar för näringslivsintressena i ett antal medlemsstater kommer då också att få större inflytande.

| 3.19 | Förbättrade regelramar förutsätter bland annat förenkling och effektiv lagstiftning på EU-nivån. Man får absolut inte begränsa sig till nya förordningar. Bättre lagstiftning berör både det förflutna och framtiden. Det nederländska ordförandeskapets förslag att ägna större uppmärksamhet åt att förenkla lagstiftning och att minska den administrativa bördan måste utvecklas (15). De direktiv och förordningar som har allmänna målsättningar (övergripande politik) måste samordnas. Det gäller bland annat industrisäkerhet, energisparande, avfallsfrågor osv., eftersom de påverkar varandra och ibland får motverkande effekter. Miljödirektiven får ett speciellt genomslag. Eftersom de främst är inriktade på mål, utan att harmonisera genomförandeförfarandena, kan medlemsstaternas skiftande tillämpning av dem leda till snedvridning av marknaden. Det blir extremt viktigt med genomslagsbedömningarna och genomförandet eftersom trovärdigheten i politiken är avhängig av att de fungerar effektivt. |
| --- | --- |

3.19

Förbättrade regelramar förutsätter bland annat förenkling och effektiv lagstiftning på EU-nivån. Man får absolut inte begränsa sig till nya förordningar. Bättre lagstiftning berör både det förflutna och framtiden. Det nederländska ordförandeskapets förslag att ägna större uppmärksamhet åt att förenkla lagstiftning och att minska den administrativa bördan måste utvecklas (15). De direktiv och förordningar som har allmänna målsättningar (övergripande politik) måste samordnas. Det gäller bland annat industrisäkerhet, energisparande, avfallsfrågor osv., eftersom de påverkar varandra och ibland får motverkande effekter. Miljödirektiven får ett speciellt genomslag. Eftersom de främst är inriktade på mål, utan att harmonisera genomförandeförfarandena, kan medlemsstaternas skiftande tillämpning av dem leda till snedvridning av marknaden. Det blir extremt viktigt med genomslagsbedömningarna och genomförandet eftersom trovärdigheten i politiken är avhängig av att de fungerar effektivt.

| 3.20 | Vissa aspekter har specifikt intresse för de nya medlemsstaterna, som inte får begränsa sig till att skaffa utlandsinvesteringar av kostnadsskäl. För att förstärka hållbarheten i sina ekonomier blir de också tvungna att diversifiera den egna industriverksamheten. Det finns en del stora utmaningar som väntar, exempelvis förbättrad miljöpolitik, fokusering på yrkesutbildning och kompetensutveckling samt alla intressenters engagemang på industriområdet via en sektorsuppdelad social dialog. |
| --- | --- |

3.20

Vissa aspekter har specifikt intresse för de nya medlemsstaterna, som inte får begränsa sig till att skaffa utlandsinvesteringar av kostnadsskäl. För att förstärka hållbarheten i sina ekonomier blir de också tvungna att diversifiera den egna industriverksamheten. Det finns en del stora utmaningar som väntar, exempelvis förbättrad miljöpolitik, fokusering på yrkesutbildning och kompetensutveckling samt alla intressenters engagemang på industriområdet via en sektorsuppdelad social dialog.

| 3.21 | Marknadsbevakningen måste intensifieras när det gäller produkter med ursprung utanför EU. Rättvisa konkurrensvillkor kan bara upprätthållas om villkoren är jämförbara över hela världen. I anslutning till detta uppmanar EESK kommissionen att öka ansträngningarna att se till att alla aktörer på global nivå respekterar adekvata arbets-, miljö- och produktnormer. |
| --- | --- |

3.21

Marknadsbevakningen måste intensifieras när det gäller produkter med ursprung utanför EU. Rättvisa konkurrensvillkor kan bara upprätthållas om villkoren är jämförbara över hela världen. I anslutning till detta uppmanar EESK kommissionen att öka ansträngningarna att se till att alla aktörer på global nivå respekterar adekvata arbets-, miljö- och produktnormer.

| 3.22 | Ytterligare ett betydelsefullt inslag i industripolitiken är att bevaka att konkurrensen på handelns område är rättvis på världsnivå. Tredje lands snedvridning av konkurrensen, såsom statligt stöd och dumpning, måste bli föremål för en systematisk och detaljerad bevakning från kommissionens sida. De handelspolitiska åtgärderna måste genomföras med bestämdhet när de relevanta kriterierna är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.22

Ytterligare ett betydelsefullt inslag i industripolitiken är att bevaka att konkurrensen på handelns område är rättvis på världsnivå. Tredje lands snedvridning av konkurrensen, såsom statligt stöd och dumpning, måste bli föremål för en systematisk och detaljerad bevakning från kommissionens sida. De handelspolitiska åtgärderna måste genomföras med bestämdhet när de relevanta kriterierna är uppfyllda.

| 3.23 | Vid sidan av bättre lagstiftning och främjandet av synergieffekter mellan gemenskapens politikområden utgör tredje pelaren i industripolitiken ”av nytt märke” angreppssättet för sektorn. Greppet bygger på att marknaderna är enhetliga och öppna, och modellen måste ligga i linje med den önskvärda övergripande politiken. EESK stöder detta mål förbehållslöst, och det har redan börjat omsättas i praktiken. Det sektorsspecifika angreppssättet fokuseras på enskilda sektorers särdrag och utvecklingsläge, och det kan därför också gynna de båda andra pelarna, bättre lagstiftning och främjande av samordningsvinster mellan EU:s politikområden. Miljöpolitiken, yrkesutbildning och fortbildning samt forsknings- och utvecklingsprogrammen kan utformas och genomföras med större framgång om de är inlemmade i en sektorsspecifik modell. |
| --- | --- |

3.23

Vid sidan av bättre lagstiftning och främjandet av synergieffekter mellan gemenskapens politikområden utgör tredje pelaren i industripolitiken ”av nytt märke” angreppssättet för sektorn. Greppet bygger på att marknaderna är enhetliga och öppna, och modellen måste ligga i linje med den önskvärda övergripande politiken. EESK stöder detta mål förbehållslöst, och det har redan börjat omsättas i praktiken. Det sektorsspecifika angreppssättet fokuseras på enskilda sektorers särdrag och utvecklingsläge, och det kan därför också gynna de båda andra pelarna, bättre lagstiftning och främjande av samordningsvinster mellan EU:s politikområden. Miljöpolitiken, yrkesutbildning och fortbildning samt forsknings- och utvecklingsprogrammen kan utformas och genomföras med större framgång om de är inlemmade i en sektorsspecifik modell.

| 3.24 | Sektorsspecifika analyser visar hur dynamisk utvecklingen i världen är. Analyserna skall sätta den europeiska industrin i relation till övriga internationella partner och konkurrenter och skall redogöra för samspelet mellan industri- och tjänstesektorerna. De skall också i vederbörlig utsträckning beakta sociala aspekter som förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och sysselsättning. De sektorsrelaterade analyserna skall också bidra till att definiera de hinder som företag möter till följd av specifika EU-regler och EU-lagstiftning. Företagen borde följaktligen oftare rådfrågas på ett tidigt stadium – redan när man utför konsekvensanalyser – i syfte att kartlägga vilka regler och förfaranden på EU-nivå som är önskvärda. |
| --- | --- |

3.24

Sektorsspecifika analyser visar hur dynamisk utvecklingen i världen är. Analyserna skall sätta den europeiska industrin i relation till övriga internationella partner och konkurrenter och skall redogöra för samspelet mellan industri- och tjänstesektorerna. De skall också i vederbörlig utsträckning beakta sociala aspekter som förhållandet mellan arbetsmarknadens parter och sysselsättning. De sektorsrelaterade analyserna skall också bidra till att definiera de hinder som företag möter till följd av specifika EU-regler och EU-lagstiftning. Företagen borde följaktligen oftare rådfrågas på ett tidigt stadium – redan när man utför konsekvensanalyser – i syfte att kartlägga vilka regler och förfaranden på EU-nivå som är önskvärda.

| 3.25 | I detta hänseende måste man bredda kommissionens metod för att angripa konkurrenskraftsproblemen, som bygger på bedömning, samråd och insatser (s. 19). Kommissionen anför med rätta G10, STAR 21 och LeaderSHIP som exempel. |
| --- | --- |

3.25

I detta hänseende måste man bredda kommissionens metod för att angripa konkurrenskraftsproblemen, som bygger på bedömning, samråd och insatser (s. 19). Kommissionen anför med rätta G10, STAR 21 och LeaderSHIP som exempel.

| 3.26 | LeaderSHIP 2015 (16) är ett åskådligt exempel förutsatt att det genomförs korrekt. Målsättningen är att säkerställa en lönsam framtid för EU:s varvsindustri på en öppen marknad. Det har fått kommissionen och EU:s företag att enas kring samma mål. Det har lett till att man gemensamt har gjort en kartläggning av problemen. Åtta kapitel har definierats, där antingen industrin eller kommissionen skall agera. Det är grunden till en fruktbärande dialog med arbetsmarknadens parter om moderniseringsprocessen. |
| --- | --- |

3.26

LeaderSHIP 2015 (16) är ett åskådligt exempel förutsatt att det genomförs korrekt. Målsättningen är att säkerställa en lönsam framtid för EU:s varvsindustri på en öppen marknad. Det har fått kommissionen och EU:s företag att enas kring samma mål. Det har lett till att man gemensamt har gjort en kartläggning av problemen. Åtta kapitel har definierats, där antingen industrin eller kommissionen skall agera. Det är grunden till en fruktbärande dialog med arbetsmarknadens parter om moderniseringsprocessen.

| 3.27 | Andra sektorer kan komma att följa efter. Det finns inga allroundlösningar. Eftersom medlemsstaterna själva och deras politikinsatser också berörs är det önskvärt att skräddarsydda strategier som en följd av dessa sektoriella analyser kommer att resultera i åtaganden från industrins, kommissionens och medlemsstaternas sida. Vad beträffar medlemsstaterna kan sådana åtaganden också bidra till att uppmuntra till utbyte av erfarenheter och bästa metoder. Enligt EESK kan sektorsspecifika observatorier på EU-nivå göra stor nytta och bör därför inrättas. |
| --- | --- |

3.27

Andra sektorer kan komma att följa efter. Det finns inga allroundlösningar. Eftersom medlemsstaterna själva och deras politikinsatser också berörs är det önskvärt att skräddarsydda strategier som en följd av dessa sektoriella analyser kommer att resultera i åtaganden från industrins, kommissionens och medlemsstaternas sida. Vad beträffar medlemsstaterna kan sådana åtaganden också bidra till att uppmuntra till utbyte av erfarenheter och bästa metoder. Enligt EESK kan sektorsspecifika observatorier på EU-nivå göra stor nytta och bör därför inrättas.

| 3.28 | Mot bakgrund av den oerhört stora betydelsen av ”kunskap” och FoU och det världsomfattande fenomenet ”hjärnrörlighet” (vetenskapsmän, forskare, företagsledare och akademiker) stöder EESK eftertryckligen inrättandet av teknikplattformar i vilka industrisektorer och företag förväntas delta aktivt. De får inte begränsas till företag, utan måste också omfatta andra viktiga aktörer som ledande tekniska institut och universitet. Dessa plattformar kan också ge upphov till nya allianser inom den privata sektorn och mellan de offentliga och privata sektorerna i Europa (17). |
| --- | --- |

3.28

Mot bakgrund av den oerhört stora betydelsen av ”kunskap” och FoU och det världsomfattande fenomenet ”hjärnrörlighet” (vetenskapsmän, forskare, företagsledare och akademiker) stöder EESK eftertryckligen inrättandet av teknikplattformar i vilka industrisektorer och företag förväntas delta aktivt. De får inte begränsas till företag, utan måste också omfatta andra viktiga aktörer som ledande tekniska institut och universitet. Dessa plattformar kan också ge upphov till nya allianser inom den privata sektorn och mellan de offentliga och privata sektorerna i Europa (17).

| 3.29 | Det är nödvändigt att i EU skapa förutsättningar för kunskap som härrör från en effektiv samverkan mellan universitet, tekniska institut och industrin för att främja tillämpad teknik. Sektorsspecifika egenskaper måste beaktats. Införandet av en kunskapsbaserad ekonomi måste åtföljas av de verktyg som krävs för livslångt lärande, vilket också bör ske inom institutioner och universitet. Även detta kan främjas genom sektorsbaserade initiativ. I sammanhanget bör den tekniska och administrativa ledningens roll stärkas för att främja rörligheten i EU. |
| --- | --- |

3.29

Det är nödvändigt att i EU skapa förutsättningar för kunskap som härrör från en effektiv samverkan mellan universitet, tekniska institut och industrin för att främja tillämpad teknik. Sektorsspecifika egenskaper måste beaktats. Införandet av en kunskapsbaserad ekonomi måste åtföljas av de verktyg som krävs för livslångt lärande, vilket också bör ske inom institutioner och universitet. Även detta kan främjas genom sektorsbaserade initiativ. I sammanhanget bör den tekniska och administrativa ledningens roll stärkas för att främja rörligheten i EU.

| 3.30 | I detta sammanhang, och som svar på projekt på andra håll i världen, bör omfattande initiativ lanseras för att skapa synergieffekter mellan olika sektorer (t.ex. Galileo, försvarsindustrin) och för att stimulera samarbetet mellan kunskapscentra och industrin genom att etablera nödvändiga förutsättningar för uppkomsten av grupperingar (ex.: Airbus) och kluster. De sistnämnda kan stärka konkurrenskraften och stödja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (18). |
| --- | --- |

3.30

I detta sammanhang, och som svar på projekt på andra håll i världen, bör omfattande initiativ lanseras för att skapa synergieffekter mellan olika sektorer (t.ex. Galileo, försvarsindustrin) och för att stimulera samarbetet mellan kunskapscentra och industrin genom att etablera nödvändiga förutsättningar för uppkomsten av grupperingar (ex.: Airbus) och kluster. De sistnämnda kan stärka konkurrenskraften och stödja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (18).

| 3.31 | Mänskliga resurser är mer än någonsin av yttersta vikt. Inom den pågående processen för industriell omvandling ligger ansvaret naturligtvis såväl hos arbetsgivarna som hos arbetstagarna och deras organisationer. Detta innebär bl.a. att tonvikten läggs vid kvalitet, kunnande, yrkesskicklighet och motivation (19). |
| --- | --- |

3.31

Mänskliga resurser är mer än någonsin av yttersta vikt. Inom den pågående processen för industriell omvandling ligger ansvaret naturligtvis såväl hos arbetsgivarna som hos arbetstagarna och deras organisationer. Detta innebär bl.a. att tonvikten läggs vid kvalitet, kunnande, yrkesskicklighet och motivation (19).

| 3.32 | I detta sammanhang måste man på ett lämpligt sätt beakta att unga inte är intresserade av att arbeta inom industrin till följd av den negativa bilden av sektorn. Detta har bland annat lett till brist på kunnig arbetskraft. |
| --- | --- |

3.32

I detta sammanhang måste man på ett lämpligt sätt beakta att unga inte är intresserade av att arbeta inom industrin till följd av den negativa bilden av sektorn. Detta har bland annat lett till brist på kunnig arbetskraft.

| 3.33 | Vidare framhåller EESK att den sektoriella sociala dialogen inom den önskvärda sektorsinriktade metoden kunde öka engagemanget bland arbetstagarna och deras fackorganisationer när det gäller anpassning och kvalitet. Skräddarsydda sektorsvisa metoder kunde främja diskussionerna mellan arbetsmarknadens parter om särskilda krav som gäller arbetstagarnas kunnande, anpassningsförmåga och kapacitet. |
| --- | --- |

3.33

Vidare framhåller EESK att den sektoriella sociala dialogen inom den önskvärda sektorsinriktade metoden kunde öka engagemanget bland arbetstagarna och deras fackorganisationer när det gäller anpassning och kvalitet. Skräddarsydda sektorsvisa metoder kunde främja diskussionerna mellan arbetsmarknadens parter om särskilda krav som gäller arbetstagarnas kunnande, anpassningsförmåga och kapacitet.

| 3.34 | I syfte att gynna genomförandet av särskilda åtgärder som grundar sig på analyser sektorsvis, skall var och en av åtgärderna diskuteras i rådet (konkurrenskraft). Enligt EESK:s åsikt bör denna rådskonstellation spela en avgörande roll inom den nya industripolitiken genom att erbjuda en allmän plattform för samtliga intressenter. Medlemsstaternas myndigheter kunde även engageras i högre grad genom adekvata sektorsanalyser utförda av kommissionen och rådet samt i slutskedet förhandlingar om åtgärder som kan vidtas på ovan nämnda områden. Dessa myndigheter spelar vid sidan av näringslivet en avgörande roll när det gäller att skapa framtidsinriktade ramförhållanden. |
| --- | --- |

3.34

I syfte att gynna genomförandet av särskilda åtgärder som grundar sig på analyser sektorsvis, skall var och en av åtgärderna diskuteras i rådet (konkurrenskraft). Enligt EESK:s åsikt bör denna rådskonstellation spela en avgörande roll inom den nya industripolitiken genom att erbjuda en allmän plattform för samtliga intressenter. Medlemsstaternas myndigheter kunde även engageras i högre grad genom adekvata sektorsanalyser utförda av kommissionen och rådet samt i slutskedet förhandlingar om åtgärder som kan vidtas på ovan nämnda områden. Dessa myndigheter spelar vid sidan av näringslivet en avgörande roll när det gäller att skapa framtidsinriktade ramförhållanden.

| 3.35 | Med sådana ramförhållanden och metoder finns det inget utrymme för en politik som går ut på att ”plocka ut vinnarna” som den tidigare kommissionsledamoten Erkki Liikanen träffande uttryckte det. Detsamma gäller för ”nationella segrare” (20). Detta skulle basera hela debatten om den nya industripolitiken på fel grund. Målet är att främja ett klimat som uppmuntrar den europeiska industrin till risktagning. En politik där de mest framgångsrika gynnas eller understöds är mycket lämpligare (21). De finansiella och icke-finansiella instrumenten för att nå detta mål måste ses över. |
| --- | --- |

3.35

Med sådana ramförhållanden och metoder finns det inget utrymme för en politik som går ut på att ”plocka ut vinnarna” som den tidigare kommissionsledamoten Erkki Liikanen träffande uttryckte det. Detsamma gäller för ”nationella segrare” (20). Detta skulle basera hela debatten om den nya industripolitiken på fel grund. Målet är att främja ett klimat som uppmuntrar den europeiska industrin till risktagning. En politik där de mest framgångsrika gynnas eller understöds är mycket lämpligare (21). De finansiella och icke-finansiella instrumenten för att nå detta mål måste ses över.

4.   Slutsatser

| 4.1 | EESK ser positivt på kommissionens förslag, som framför allt utarbetats av kommissionsledamot Erkki Liikanen och av GD Näringsliv. Förslaget syftar till en ny industripolitik som skall prioriteras i EU-agendan vid sidan av övergripande politikområden. Detta initiativ överensstämmer med liknande utvecklingstendenser i olika medlemsstater och kan gynna framväxten av gemensamma ståndpunkter i hela unionen på detta område. Förslaget kommer att bidra till bättre definition av de metoder och medel som kan gynna konkurrenskraften i unionen. Förhoppningsvis kan det även bidra till en lämplig och konkret definition av målen i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin 2005. |
| --- | --- |

4.1

EESK ser positivt på kommissionens förslag, som framför allt utarbetats av kommissionsledamot Erkki Liikanen och av GD Näringsliv. Förslaget syftar till en ny industripolitik som skall prioriteras i EU-agendan vid sidan av övergripande politikområden. Detta initiativ överensstämmer med liknande utvecklingstendenser i olika medlemsstater och kan gynna framväxten av gemensamma ståndpunkter i hela unionen på detta område. Förslaget kommer att bidra till bättre definition av de metoder och medel som kan gynna konkurrenskraften i unionen. Förhoppningsvis kan det även bidra till en lämplig och konkret definition av målen i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin 2005.

| 4.2 | EESK konstaterar att den nya industripolitiken kräver en förtroendeingivande institutionell ram när det gäller en lämplig fördelning av ansvaret inom unionen – vem är ansvarig för vad och när? – och i fråga om hur initiativet skall genomföras i medlemsstaterna enligt de mål och riktlinjer som fastställts av Europeiska rådet och olika rådskonstellationer (22). |
| --- | --- |

4.2

EESK konstaterar att den nya industripolitiken kräver en förtroendeingivande institutionell ram när det gäller en lämplig fördelning av ansvaret inom unionen – vem är ansvarig för vad och när? – och i fråga om hur initiativet skall genomföras i medlemsstaterna enligt de mål och riktlinjer som fastställts av Europeiska rådet och olika rådskonstellationer (22).

| 4.3 | EESK stöder tre aspekter i den nya industripolitiken: bättre lagstiftning, gynnande av synergieffekter mellan olika politikområden på EU-nivå samt utveckling av en sektorsdimension. Med hänsyn till öppenhet och insyn är det önskvärt att arbetet inom kommissionen (dvs. under överinseende av GD Näringsliv) och ministerrådet samordnas bättre. En bättre samordning leder också till välbehövliga och fruktbara synergieffekter inom politikområdena. Det skulle vara mycket välkommet om kommissionen och rådet (konkurrens) antog en halvtidshandlingsplan som årligen ses över. |
| --- | --- |

4.3

EESK stöder tre aspekter i den nya industripolitiken: bättre lagstiftning, gynnande av synergieffekter mellan olika politikområden på EU-nivå samt utveckling av en sektorsdimension. Med hänsyn till öppenhet och insyn är det önskvärt att arbetet inom kommissionen (dvs. under överinseende av GD Näringsliv) och ministerrådet samordnas bättre. En bättre samordning leder också till välbehövliga och fruktbara synergieffekter inom politikområdena. Det skulle vara mycket välkommet om kommissionen och rådet (konkurrens) antog en halvtidshandlingsplan som årligen ses över.

| 4.4 | EESK ser positivt på analysen och det stora antalet rekommendationer i rapporten ”Facing the Challenge” (23). Det är dock synd att rapporten inte hänvisar till den nya given inom industripolitik som ett effektivt medel att bemöta utmaningarna på världsmarknaden. Särskilt sektorsinriktningen och behovet av god samordning mellan politikområdena inom denna ram borde ha understrukits. EESK stöder tanken på nationella handlingsplaner. I syfte att uppnå bättre resultat av dessa handlingsplaner och av EU:s politik, måste de samordnas på ett effektivt sätt inom rådskonstellationen för konkurrenskraft. EESK vill att dessa aspekter vägs in i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin i mars 2005. |
| --- | --- |

4.4

EESK ser positivt på analysen och det stora antalet rekommendationer i rapporten ”Facing the Challenge” (23). Det är dock synd att rapporten inte hänvisar till den nya given inom industripolitik som ett effektivt medel att bemöta utmaningarna på världsmarknaden. Särskilt sektorsinriktningen och behovet av god samordning mellan politikområdena inom denna ram borde ha understrukits. EESK stöder tanken på nationella handlingsplaner. I syfte att uppnå bättre resultat av dessa handlingsplaner och av EU:s politik, måste de samordnas på ett effektivt sätt inom rådskonstellationen för konkurrenskraft. EESK vill att dessa aspekter vägs in i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin i mars 2005.

| 4.5 | EESK vill betona vikten av ökad medvetenhet, vilket är oundgängligt för att uppnå samstämmighet och stöd från allmänheten. Det måste göras klart att det europeiska samhället i sin helhet ingår i denna världsomfattande industriella omvandling som kräver ansträngningar på en mycket bredare bas än endast inom näringslivet. |
| --- | --- |

4.5

EESK vill betona vikten av ökad medvetenhet, vilket är oundgängligt för att uppnå samstämmighet och stöd från allmänheten. Det måste göras klart att det europeiska samhället i sin helhet ingår i denna världsomfattande industriella omvandling som kräver ansträngningar på en mycket bredare bas än endast inom näringslivet.

| 4.6 | EESK är övertygad om att sektorsanalyser kan och kommer att bidra på ett positivt sätt till större förståelse av den aktuella utvecklingen. Dessa kommer även att uppmuntra närmare samarbete mellan offentliga och privata aktörer samt möjliggöra skräddarsydda metoder och önskvärda anpassningar av politiken på EU-nivå och i medlemsstaterna, med målet att gynna uppkomsten av nya möjligheter och därmed även bidra till genomförandet av Lissabonstrategin. Sektorsramarna utgör även ett lämpligt medel för social dialog med syfte att befordra ett gemensamt engagemang på bred bas och höja kvaliteten på de mänskliga resurserna. |
| --- | --- |

4.6

EESK är övertygad om att sektorsanalyser kan och kommer att bidra på ett positivt sätt till större förståelse av den aktuella utvecklingen. Dessa kommer även att uppmuntra närmare samarbete mellan offentliga och privata aktörer samt möjliggöra skräddarsydda metoder och önskvärda anpassningar av politiken på EU-nivå och i medlemsstaterna, med målet att gynna uppkomsten av nya möjligheter och därmed även bidra till genomförandet av Lissabonstrategin. Sektorsramarna utgör även ett lämpligt medel för social dialog med syfte att befordra ett gemensamt engagemang på bred bas och höja kvaliteten på de mänskliga resurserna.

| 4.7 | En sektorsinriktad metod av detta slag kräver också i högre grad att kommissionen har kännedom om tendenser i världen och inom industrin. EESK rekommenderar varmt att kommissionens tjänstemän fördjupar sitt kunnande i praktiken om aktualiteterna inom den privata sektorn. CCMI och Europeiskt centrum för övervakning av förändringar kan bidra till sektorsanalyserna som rådgivande partner utan att inkräkta på den roll som arbetsmarknadens parter skall spela. |
| --- | --- |

4.7

En sektorsinriktad metod av detta slag kräver också i högre grad att kommissionen har kännedom om tendenser i världen och inom industrin. EESK rekommenderar varmt att kommissionens tjänstemän fördjupar sitt kunnande i praktiken om aktualiteterna inom den privata sektorn. CCMI och Europeiskt centrum för övervakning av förändringar kan bidra till sektorsanalyserna som rådgivande partner utan att inkräkta på den roll som arbetsmarknadens parter skall spela.

| 4.8 | Med tanke på utvecklingen i andra världsdelar när det gäller kostnader, kunnande och en kombination av båda, är den avgörande faktorn för ökad konkurrenskraft i EU kunnande, kvalitet (såväl när det gäller själva företagen som när det gäller personalen och dess kunnande) och lämplig organisation. Framåtblickande politik och åtgärder kommer att få en avgörande betydelse på dessa områden. |
| --- | --- |

4.8

Med tanke på utvecklingen i andra världsdelar när det gäller kostnader, kunnande och en kombination av båda, är den avgörande faktorn för ökad konkurrenskraft i EU kunnande, kvalitet (såväl när det gäller själva företagen som när det gäller personalen och dess kunnande) och lämplig organisation. Framåtblickande politik och åtgärder kommer att få en avgörande betydelse på dessa områden.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  European industry's place in the International Division of Labour: situation and prospects, juli 2004, rapport beställd av Europeiska kommissionens GD Handel och utarbetad av CEPII-CIREM (European Consortium for Trade Policy Analysis- ECTA).

1

European industry's place in the International Division of Labour: situation and prospects

(2)  KOM (2002) 714 slutlig, 11.12.2002. Kommittén antog sitt yttrande den 17.7.2003 (EGT C 234, 30.9.2003, ss. 76-85). Det bidrag som CCMI lämnade till detta yttrande återfinns på följande webbadress: http://www.esc.eu.int/ccmi/documents/docs/divers/di_ces25-2003_fin_rev_di_en.doc.

2

(3)  Ordförandeskapets slutsatser, punkt 21, Europeiska rådets vårtoppmöte den 20-21 mars 2003.

3

(4)  Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU, KOM(2004) 274 slutlig.

4

(5)  Uttalande av kommissionsledamot Erkki Liikanen på europeiska dagen för industripolitik, 27 maj 2004, SPEECH/04/268.

5

(6)  Detta mål har redan angetts i kommissionens dokument ”Viktiga frågor som rör EU:s konkurrenskraft – på väg mot en integrerad strategi”, KOM(2003) 704 slutlig.

6

(7)  Bangemannrapporten.

7

(8)  Se CCMI:s yttrande i denna fråga, ”Utlokalisering av företag – omfattning och konsekvenser”, som just nu utarbetas.

8

(9)  Se fotnot nr 2.

9

(10)  ”The European Challenge”, rapport från European Round Table of Industrialists till Europeiska rådets vårmöte, mars 2003.

10

(11)  Kommissionen nämner bland annat den tonvikt som skall läggas på ”konkurrenskraft” i regionalpolitiken, och resultatet av arbetet i den sysselsättningsgrupp under ledning av Wim Kok som inrättades den 1 april 2003. I detta sammanhang kan det vara givande att ta del av CCMI:s yttrande om ”Industriell strukturomvandling och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”.

11

Wim Kok

(12)  Jämför i detta sammanhang studien ”The Significance of Competitive Manufacturing Industries for the Development of the Service Sector”, Bremen, december 2003. Dokumentet återfinns på följande webbadress: http://www.bmwi.de/Navigation/Service/bestellservice,did=31812,render=renderPrint.html

12

(13)  Detta mål har direkt koppling till välfungerande ekonomiska styresformer. Vikten av att ramen är överskådlig och väl synlig, särskilt med avseende på rådet (konkurrenskraft), understryks i EESK:s yttrande om bättre ekonomiska styresformer i EU.

13

(14)  Se även Erkki Liikanens anförande den 27 maj om en aktiv industripolitik (se fotnot 4).

14

(15)  Se också KOM(2004) 274, kapitel 5, s. 39.

15

(16)  Se kommissionsdokument KOM(2003) 717 slutlig om EESK:s yttranden CESE 397/2004 och CESE 478/2004 (EUT C 241, 28.9.2004).

16

(17)  Beträffande teknikplattformar se kompletteringsyttrande från CCMI om kommissionens meddelande ”Vetenskap och teknik, centrala faktorer för Europas framtida utveckling – Politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen” (KOM(2004) 353 slutlig, CCMI 015, Föredragande: Joost van Iersel.

17

(18)  Jfr EESK:s yttrande om ”Industriell strukturomvandling och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (EUT C 241, 28.9.2004), särskilt punkterna 1.4, 3 och 10 i.

18

(19)  Jfr EESK:s yttrande om ”Industriell strukturomvandling och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (EUT C 10, 14.1.2004), särskilt punkterna 2.2.2.14 och 3.9.

19

(20)  Se fotnot 5.

20

(21)  Se fotnot 5.

21

(22)  Jfr EESK:s yttrande om ”Bättre styresformer i EU” (EUT C 74, 23.3.2005).

22

(23)  ”Facing the challenge, the Lisbon Strategy for Growth and Employment”, rapport från högnivågruppen under ledning av Wim Kok, november 2004.

23

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/83

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet”

(KOM(2004) 279 slutlig – 2004/0084 COD)

(2005/C 157/14)

Den 18 maj 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 25 november 2004. Föredragande var Madi Sharma.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 147 röster för, 1 röster emot och 6 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Det huvudsakliga syftet med förslaget är att öka tydligheten och klarheten i lagstiftningen om lika möjligheter och att underlätta effektiv tillämpning genom att stärka gemenskapslagstiftningen och förhindra att villkoren försämras. Det behövs en enda rättsakt med klar struktur som är lättillgänglig och tydlig för att gemenskapen skall uppnå målen för den socioekonomiska politiken om fler och bättre arbetstillfällen för kvinnor. |
| --- | --- |

1.1

Det huvudsakliga syftet med förslaget är att öka tydligheten och klarheten i lagstiftningen om lika möjligheter och att underlätta effektiv tillämpning genom att stärka gemenskapslagstiftningen och förhindra att villkoren försämras. Det behövs en enda rättsakt med klar struktur som är lättillgänglig och tydlig för att gemenskapen skall uppnå målen för den socioekonomiska politiken om fler och bättre arbetstillfällen för kvinnor.

| 1.2 | Omarbetningen av bestämmelserna i direktiven om tillgång till anställning, lika lön, företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet samt bevisbörda ger en möjlighet att ta fram en enda, sammanhängande text, fri från motsägelsefulla definitioner. I förslaget återspeglas den senaste tidens utveckling i europeisk rättspraxis genom en uppdatering av den befintliga sekundärlagstiftningen i linje med beslut i EG-domstolen som har klargjort och ytterligare utvecklat jämställdhetsbegreppet. Omarbetningen säkerställer också högre rättssäkerhetsnivå genom en sammanställning av direktivets bestämmelser efter ämne, mot bakgrund av det nya politiska klimat som syftar till att göra unionen öppnare, begripligare och mer relevant i det dagliga livet. |
| --- | --- |

1.2

Omarbetningen av bestämmelserna i direktiven om tillgång till anställning, lika lön, företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet samt bevisbörda ger en möjlighet att ta fram en enda, sammanhängande text, fri från motsägelsefulla definitioner. I förslaget återspeglas den senaste tidens utveckling i europeisk rättspraxis genom en uppdatering av den befintliga sekundärlagstiftningen i linje med beslut i EG-domstolen som har klargjort och ytterligare utvecklat jämställdhetsbegreppet. Omarbetningen säkerställer också högre rättssäkerhetsnivå genom en sammanställning av direktivets bestämmelser efter ämne, mot bakgrund av det nya politiska klimat som syftar till att göra unionen öppnare, begripligare och mer relevant i det dagliga livet.

| 1.3 | Direktivet skall gälla för den förvärvsarbetande befolkningen, däribland egenföretagare, personer vars verksamhet avbrutits av sjukdom, barnafödande, olycksfall eller ofrivillig arbetslöshet samt arbetssökande, liksom även för pensionerade och invalidiserade arbetstagare och deras medförsäkrade förmånsberättigade anhöriga, i enlighet med nationell lag och/eller praxis. |
| --- | --- |

1.3

Direktivet skall gälla för den förvärvsarbetande befolkningen, däribland egenföretagare, personer vars verksamhet avbrutits av sjukdom, barnafödande, olycksfall eller ofrivillig arbetslöshet samt arbetssökande, liksom även för pensionerade och invalidiserade arbetstagare och deras medförsäkrade förmånsberättigade anhöriga, i enlighet med nationell lag och/eller praxis.

2.   Bakgrund

| 2.1 | I Amsterdamfördraget förstärktes skrivningen om att jämställdhet mellan män och kvinnor är en uppgift för gemenskapen, och målet att undanröja ojämlikhet i samhällslivet och främja jämställdhet mellan män och kvinnor infördes. Särskiljande behandling är inte bara en kränkning av den grundläggande principen bakom unionen, utan bidrar också till att hämma den ekonomiska tillväxten och välståndet i den nationella ekonomin. |
| --- | --- |

2.1

I Amsterdamfördraget förstärktes skrivningen om att jämställdhet mellan män och kvinnor är en uppgift för gemenskapen, och målet att undanröja ojämlikhet i samhällslivet och främja jämställdhet mellan män och kvinnor infördes. Särskiljande behandling är inte bara en kränkning av den grundläggande principen bakom unionen, utan bidrar också till att hämma den ekonomiska tillväxten och välståndet i den nationella ekonomin.

| 2.2 | Likabehandling är en förutsättning för att EU skall lyckas nå målen om tillväxt och hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Europa kommer i allt större utsträckning att vara beroende av en mycket högre andel kvinnor bland de förvärvsarbetande, något som endast kan uppnås om det finns en grund som garanterar lika rättigheter för alla. |
| --- | --- |

2.2

Likabehandling är en förutsättning för att EU skall lyckas nå målen om tillväxt och hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Europa kommer i allt större utsträckning att vara beroende av en mycket högre andel kvinnor bland de förvärvsarbetande, något som endast kan uppnås om det finns en grund som garanterar lika rättigheter för alla.

| 2.3 | Forskning har visat att könsdiskriminering och brist på särskilt stöd till arbetstagare med familjeansvar utgör ett stort hinder som hämmar ökad sysselsättning i första hand bland kvinnor. |
| --- | --- |

2.3

Forskning har visat att könsdiskriminering och brist på särskilt stöd till arbetstagare med familjeansvar utgör ett stort hinder som hämmar ökad sysselsättning i första hand bland kvinnor.

2.4   Utvecklingen av lagstiftningen om jämställdhet mellan män och kvinnor

Likabehandling av kvinnor och män är en av Europeiska unionens grundläggande sociala principer. Redan 1976 definierade EG-domstolen principen om lika lön för män och kvinnor (artikel 119 EEG, artikel 141 EG) som en av de grundläggande principerna inom gemenskapens lagstiftning (1).

| — | Det första direktivet om likabehandling som antogs 1975, gällde lika lön (2). |
| --- | --- |

—

Det första direktivet om likabehandling som antogs 1975, gällde lika lön (2).

| — | År 1976 följde direktivet om likabehandling i arbetslivet (3). År 2002 gjordes en genomgripande ändring av detta direktiv genom direktiv 2002/73, i vilket ”trakasserier” och ”sexuella trakasserier” definierades (4). |
| --- | --- |

—

År 1976 följde direktivet om likabehandling i arbetslivet (3). År 2002 gjordes en genomgripande ändring av detta direktiv genom direktiv 2002/73, i vilket ”trakasserier” och ”sexuella trakasserier” definierades (4).

| — | 1978 antogs ett direktiv om lagstadgade trygghetssystem (5). |
| --- | --- |

—

1978 antogs ett direktiv om lagstadgade trygghetssystem (5).

| — | År 1986 antogs ett direktiv som införde principen on likabehandling av män och kvinnor i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet (6). Detta direktiv ändrades sedan (7). |
| --- | --- |

—

År 1986 antogs ett direktiv som införde principen on likabehandling av män och kvinnor i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet (6). Detta direktiv ändrades sedan (7).

| — | År 1986 infördes ett direktiv om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat inom jordbruk, med bestämmelser om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (8). |
| --- | --- |

—

År 1986 infördes ett direktiv om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat inom jordbruk, med bestämmelser om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (8).

| — | År 1992 antogs ett direktiv om hälsoskydd för gravida arbetstagare, inklusive lagstadgad rätt till moderskapsledighet på minst 14 veckor, ledighet för mödravårdsundersökningar och skydd mot uppsägning (9). |
| --- | --- |

—

År 1992 antogs ett direktiv om hälsoskydd för gravida arbetstagare, inklusive lagstadgad rätt till moderskapsledighet på minst 14 veckor, ledighet för mödravårdsundersökningar och skydd mot uppsägning (9).

| — | År 1995 slöts ramavtalet om föräldraledighet mellan europeiska branschövergripande organisationer, och detta antogs därefter som ett direktiv. I detta direktiv påpekas att likabehandling även avser tillämpning av åtgärder för män, och fäder tillerkänns en viktig roll i barnomsorgen (10). Direktivet ändrades senare och utvidgades till att gälla även Storbritannien (11). |
| --- | --- |

—

År 1995 slöts ramavtalet om föräldraledighet mellan europeiska branschövergripande organisationer, och detta antogs därefter som ett direktiv. I detta direktiv påpekas att likabehandling även avser tillämpning av åtgärder för män, och fäder tillerkänns en viktig roll i barnomsorgen (10). Direktivet ändrades senare och utvidgades till att gälla även Storbritannien (11).

| — | År 1997 antogs direktivet om bevisbörda (12). Direktivet utvidgades till att gälla även Storbritannien (13). |
| --- | --- |

—

År 1997 antogs direktivet om bevisbörda (12). Direktivet utvidgades till att gälla även Storbritannien (13).

EG-domstolen har alltid spelat en viktig roll för att i praktiken minska diskrimineringen av kvinnor i arbetslivet. Domstolen tolkar gemenskapslagstiftningen och utvecklar på ett naturligt sätt de ofullständiga rättsliga begreppen i den relativt unga gemenskapslagstiftningen, så att den blir ett mer enhetligt rättssystem (14). På området lika möjligheter har domstolen framför allt använt begreppen direkt och indirekt diskriminering i sitt arbete med att se till att lagstiftningen om likabehandling tillämpas effektivt (15), och domstolen har gjort klart att skyddet mot könsdiskriminering också gäller män (16).

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK ger kommissionen en eloge för det arbete som utförts i syfte att förenkla samtliga jämställdhetsdirektiv och göra dem mer tillgängliga. Jämställdhet är en grundläggande rättighet inom alla områden av socialt och ekonomiskt liv, och därför måste lagstiftningen vara tydlig och begriplig för alla. |
| --- | --- |

3.1

EESK ger kommissionen en eloge för det arbete som utförts i syfte att förenkla samtliga jämställdhetsdirektiv och göra dem mer tillgängliga. Jämställdhet är en grundläggande rättighet inom alla områden av socialt och ekonomiskt liv, och därför måste lagstiftningen vara tydlig och begriplig för alla.

| 3.2 | Lagstiftningsprocessen på jämställdhetsområdet har pågått i 30 år och har lett till 12 direktiv. Kommissionen håller nu på att slå samman sju av dessa direktiv till en ny omarbetad version (17). Kommissionen har valt att omarbeta sex av direktiven, eftersom det finns många gemensamma punkter i dessa som orsakar upprepning, överlappning och även oenhetliga definitioner i viss mån. |
| --- | --- |

3.2

Lagstiftningsprocessen på jämställdhetsområdet har pågått i 30 år och har lett till 12 direktiv. Kommissionen håller nu på att slå samman sju av dessa direktiv till en ny omarbetad version (17). Kommissionen har valt att omarbeta sex av direktiven, eftersom det finns många gemensamma punkter i dessa som orsakar upprepning, överlappning och även oenhetliga definitioner i viss mån.

| 3.3 | Genom omformningsprocessen moderniseras, förtydligas och förenklas de sex direktiven i ett enda direktiv genom att den sammanlagda textmassan förkortas och genom att man inför en enda uppsättning definitioner, bland annat om direkt och indirekt diskriminering och trakasserier. Kommittén välkomnar detta initiativ i ljuset av utvidgningen och kommissionens satsning på bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

3.3

Genom omformningsprocessen moderniseras, förtydligas och förenklas de sex direktiven i ett enda direktiv genom att den sammanlagda textmassan förkortas och genom att man inför en enda uppsättning definitioner, bland annat om direkt och indirekt diskriminering och trakasserier. Kommittén välkomnar detta initiativ i ljuset av utvidgningen och kommissionens satsning på bättre lagstiftning.

| 3.4 | Kommittén konstaterar att fem jämställdhetsdirektiv inte har omfattats av omformuleringsarbetet på grund av bristande överensstämmelse med övriga direktiv (18). Det gäller de två direktiv om föräldraledighet som utformades i samarbete med arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och inte anses falla under ”likabehandling”, direktivet om rättigheter rörande moderskap och ammande mödrar, som faller under hälso- och säkerhetslagstiftningen, direktivet om likabehandling i frågor som rör social trygghet samt direktivet om skydd av kvinnor med egen rörelse, bland annat inom jordbruk. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén konstaterar att fem jämställdhetsdirektiv inte har omfattats av omformuleringsarbetet på grund av bristande överensstämmelse med övriga direktiv (18). Det gäller de två direktiv om föräldraledighet som utformades i samarbete med arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och inte anses falla under ”likabehandling”, direktivet om rättigheter rörande moderskap och ammande mödrar, som faller under hälso- och säkerhetslagstiftningen, direktivet om likabehandling i frågor som rör social trygghet samt direktivet om skydd av kvinnor med egen rörelse, bland annat inom jordbruk.

| 3.5 | Kommittén delar kommissionens uppfattning att det omarbetade direktivet skulle bli betydligt längre och mer invecklat om dessa direktiv integrerades. EESK vill dock poängtera att direktiv 86/613/EEG (19) bör ses över snarast med tanke på antalet kvinnliga egenföretagare och anställda inom jordbruket. EESK anser att just detta direktiv är innehållsmässigt svagt och ger otillräckligt skydd för kvinnor. Med tanke på dess betydelse för Lissabonmålen bör en översyn företas snarast. |
| --- | --- |

3.5

Kommittén delar kommissionens uppfattning att det omarbetade direktivet skulle bli betydligt längre och mer invecklat om dessa direktiv integrerades. EESK vill dock poängtera att direktiv 86/613/EEG (19) bör ses över snarast med tanke på antalet kvinnliga egenföretagare och anställda inom jordbruket. EESK anser att just detta direktiv är innehållsmässigt svagt och ger otillräckligt skydd för kvinnor. Med tanke på dess betydelse för Lissabonmålen bör en översyn företas snarast.

| 3.6 | Kommissionen har gjort två tillägg till direktiven som direkt återspeglar väletablerad rättspraxis och därför enbart förtydligar befintlig lagstiftning. Dessa tillägg rör lika lön (artikel 4) och tjänstepensioner till offentliganställda (artikel 6) (20). EESK konstaterar att EG-domstolen spelar en avgörande roll när det gäller att stärka EU-lagstiftningen. Genom att låta det omarbetade direktivet omfatta rättspraxis ökar man tydligheten och ändamålsenligheten. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen har gjort två tillägg till direktiven som direkt återspeglar väletablerad rättspraxis och därför enbart förtydligar befintlig lagstiftning. Dessa tillägg rör lika lön (artikel 4) och tjänstepensioner till offentliganställda (artikel 6) (20). EESK konstaterar att EG-domstolen spelar en avgörande roll när det gäller att stärka EU-lagstiftningen. Genom att låta det omarbetade direktivet omfatta rättspraxis ökar man tydligheten och ändamålsenligheten.

| 3.7 | Kodifieringsarbetet är tekniskt och kommissionen har förklarat att innehållet i direktiven inte har kompletterats, förutom artikel 21 – bestämmelsen om organ för främjande av likabehandling – i de övergripande bestämmelserna i Avdelning III. Införandet av övergripande bestämmelser i direktivet ökar, om än i begränsad utsträckning, jämställdhetsorganens behörighet genom att tillämpningsområdet vidgas. Detta kan skapa möjligheter till ytterligare befogenhetsutökningar i ett senare skede. EESK påpekar att en uppdatering och modernisering av direktiven, i kombination med den rättspraxis som skapas, kan komma att leda till förändringar på lång sikt, även om innehållet i sak inte förändrats. |
| --- | --- |

3.7

Kodifieringsarbetet är tekniskt och kommissionen har förklarat att innehållet i direktiven inte har kompletterats, förutom artikel 21 – bestämmelsen om organ för främjande av likabehandling – i de övergripande bestämmelserna i Avdelning III. Införandet av övergripande bestämmelser i direktivet ökar, om än i begränsad utsträckning, jämställdhetsorganens behörighet genom att tillämpningsområdet vidgas. Detta kan skapa möjligheter till ytterligare befogenhetsutökningar i ett senare skede. EESK påpekar att en uppdatering och modernisering av direktiven, i kombination med den rättspraxis som skapas, kan komma att leda till förändringar på lång sikt, även om innehållet i sak inte förändrats.

4.   Slutsatser

| 4.1 | Jämställdhetspolitiken grundar sig på 30 år av lagstiftning. Samtidigt som EESK välkomnar kommissionens initiativ att förenkla direktivet och göra det mer begripligt, vill vi påpeka att verklig jämställdhet endast kan uppnås om samtliga medlemsstater vidtar konstruktiva åtgärder och kräver likabehandling av män och kvinnor. Kommittén anser att ett konkret sätt att göra framsteg på är utbyte och främjande av välfungerande metoder och en förstärkt social dialog. Vi erkänner helt och fullt de europeiska arbetsmarknadsparternas avgörande roll på detta område och vill uppmärksamma deras verksamhet i samband med arbetsprogrammet från arbetsmarknadens parter på EU-nivå 2003–2005. Kommissionen måste göra mer för att främja jämställdhet och lika möjligheter och framhålla det mervärde kvinnor tillför den europeiska ekonomin i strävan att uppnå Lissabon-målen. |
| --- | --- |

4.1

Jämställdhetspolitiken grundar sig på 30 år av lagstiftning. Samtidigt som EESK välkomnar kommissionens initiativ att förenkla direktivet och göra det mer begripligt, vill vi påpeka att verklig jämställdhet endast kan uppnås om samtliga medlemsstater vidtar konstruktiva åtgärder och kräver likabehandling av män och kvinnor. Kommittén anser att ett konkret sätt att göra framsteg på är utbyte och främjande av välfungerande metoder och en förstärkt social dialog. Vi erkänner helt och fullt de europeiska arbetsmarknadsparternas avgörande roll på detta område och vill uppmärksamma deras verksamhet i samband med arbetsprogrammet från arbetsmarknadens parter på EU-nivå 2003–2005. Kommissionen måste göra mer för att främja jämställdhet och lika möjligheter och framhålla det mervärde kvinnor tillför den europeiska ekonomin i strävan att uppnå Lissabon-målen.

| 4.2 | EESK vill uppmana kommissionen att överväga insatser för att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta en vägledande broschyr med de mest centrala punkterna i EU:s jämställdhetsdirektiv (så som de har införlivats i de nationella lagstiftningarna), arbetsgivarnas skyldigheter och arbetstagarnas rättigheter i syfte att komma till rätta med den bristande kunskapen kring likabehandling och öka de positiva effekterna för ekonomin. |
| --- | --- |

4.2

EESK vill uppmana kommissionen att överväga insatser för att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta en vägledande broschyr med de mest centrala punkterna i EU:s jämställdhetsdirektiv (så som de har införlivats i de nationella lagstiftningarna), arbetsgivarnas skyldigheter och arbetstagarnas rättigheter i syfte att komma till rätta med den bristande kunskapen kring likabehandling och öka de positiva effekterna för ekonomin.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EGT 8.4.1976 – C-43/75 Defrenne II, ECR 1976, s. 455.

1

(2)  Rådets direktiv 75/117/EEG av den 10 februari 1975 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män.

2

(3)  Rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor.

4

(5)  Rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet.

5

(6)  Rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet.

6

(7)  Rådets direktiv 96/97/EG av den 20 december 1996 om ändring av rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i företags- eller yrkesbaserade system för social trygghet.

7

(8)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap.

8

(9)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar.

9

(10)  Rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS.

10

(11)  Rådets direktiv 97/75/EG av den 15 december 1997 om att ändra direktiv 96/34/EG om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS, och att utvidga det till att avse Förenade kungariket.

11

(12)  Rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering.

12

(13)  Rådets direktiv 98/52/EG av den 13 juli 1998 om att utvidga direktiv 97/80/EG om bevisbörda vid mål om köndiskriminering till att omfatta Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland

13

(14)  Streinz, Europarecht, 4:e utgåvan, Heidelberg 1999, punkt 494.

14

(15)  Jfr domstolens dom i målen C-96/80 Jenkins, C-170/84 Bilka v Weber von Hartz, C-171/88 Rinner-Kühn och C-184/89 Nimz v Freie und Hansestadt Hamburg.

15

(16)  EG-domstolen, mål C-450/93 Kalanke. EG-domstolen, mål C-409/95 Marschall.

16

(17)  Rådets direktiv 75/117/EEG, 76/207/EEG, 86/378/EEG, 96/97/EG, 97/80/EG, 98/52/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG.

17

(18)  Rådets direktiv 79/7/EEG, 86/613/EEG, 92/85/EEG, 96/34/EG och 97/75/EG.

18

(19)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap.

19

(20)  I artikel 4 i det nya direktivet fastslås att det enligt domstolen ”inte finns någonting i ordalydelsen i artikel 141.1 EG som ger vid handen att tillämpningen av artikeln är begränsad till situationer där kvinnor och män utför arbete för samma arbetsgivare”, samtidigt som det i artikel 6 klargörs att ”direktivet också gäller system för social trygghet för en viss kategori offentligt anställda, om förmånerna betalas på grund av anställningsförhållandet, står i direkt relation till antalet tjänsteår och beloppet beräknas på grundval av den senaste lönen”.

20

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/86

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration”

(KOM(2004) 412 slutlig)

(2005/C 157/15)

Den 4 juni 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2004. Föredragande var Luis Miguel Pariza Castaños.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 138 röster för, 0 röster emot och 8 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av meddelandet

| 1.1 | Europeiska rådet förklarade vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 att det var nödvändigt att undersöka ”lagliga sätt för medborgare i tredjeland att migrera till unionen, med beaktande av medlemsstaternas mottagningskapacitet, inom ramen för ett utökat samarbete med ursprungsländerna”. På begäran av Europeiska rådet presenterar kommissionen resultaten av en undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig invandring. Man ställer frågan om huruvida lagliga invandringskanaler minskar incitamenten för den olagliga invandringen. Efter meddelandet kommer kommissionen att lägga fram en grönbok om lagliga invandringskanaler. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska rådet förklarade vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 att det var nödvändigt att undersöka ”lagliga sätt för medborgare i tredjeland att migrera till unionen, med beaktande av medlemsstaternas mottagningskapacitet, inom ramen för ett utökat samarbete med ursprungsländerna”. På begäran av Europeiska rådet presenterar kommissionen resultaten av en undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig invandring. Man ställer frågan om huruvida lagliga invandringskanaler minskar incitamenten för den olagliga invandringen. Efter meddelandet kommer kommissionen att lägga fram en grönbok om lagliga invandringskanaler.

| 1.2 | I första delen analyserar kommissionen kanalerna för laglig arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandringen styrs av medlemsstaternas egen lagstiftning och varierar därför kraftigt mellan olika länder. Vissa länder håller dörren stängd för arbetskraftsinvandring, medan andra länders politik möjliggör inresa och vistelse för personer som erbjudits arbete, under förutsättning att principen om företräde för landets medborgare respekteras. Vissa medlemsstater tar emot egna företagare. De flesta ekonomiska invandrarna får först ett tillfälligt uppehållstillstånd på mellan ett och fem år. |
| --- | --- |

1.2

I första delen analyserar kommissionen kanalerna för laglig arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandringen styrs av medlemsstaternas egen lagstiftning och varierar därför kraftigt mellan olika länder. Vissa länder håller dörren stängd för arbetskraftsinvandring, medan andra länders politik möjliggör inresa och vistelse för personer som erbjudits arbete, under förutsättning att principen om företräde för landets medborgare respekteras. Vissa medlemsstater tar emot egna företagare. De flesta ekonomiska invandrarna får först ett tillfälligt uppehållstillstånd på mellan ett och fem år.

| 1.3 | Medlemsstaterna använder mycket olika metoder för att besluta hur stort antal ekonomiska invandrare de årligen skall ta emot. Vissa medlemsstater tar endast emot högutbildad arbetskraft (till exempel det tyska systemet med grönt kort och Storbritanniens program för högutbildade migranter). Andra (flera länder i Sydeuropa) tar även emot lågutbildad arbetskraft genom olika förfaranden. Vissa länder har ett kvoteringssystem (till exempel Italien). Andra länder, som Spanien, har ingått bilaterala avtal med vissa länder om att ta emot deras medborgare. I kommissionens meddelande analyseras de olika instrumenten för att hantera migrationen. |
| --- | --- |

1.3

Medlemsstaterna använder mycket olika metoder för att besluta hur stort antal ekonomiska invandrare de årligen skall ta emot. Vissa medlemsstater tar endast emot högutbildad arbetskraft (till exempel det tyska systemet med grönt kort och Storbritanniens program för högutbildade migranter). Andra (flera länder i Sydeuropa) tar även emot lågutbildad arbetskraft genom olika förfaranden. Vissa länder har ett kvoteringssystem (till exempel Italien). Andra länder, som Spanien, har ingått bilaterala avtal med vissa länder om att ta emot deras medborgare. I kommissionens meddelande analyseras de olika instrumenten för att hantera migrationen.

| 1.4 | Den legalisering i efterhand som sker i vissa länder (till exempel Belgien) undersöks också av kommissionen. Å ena sidan ser man positivt på att invandrare integreras i samhället och inte utnyttjas som arbetskraft, men å andra sidan kritiseras den legalisering som fungerar som ett incitament för olaglig invandring. |
| --- | --- |

1.4

Den legalisering i efterhand som sker i vissa länder (till exempel Belgien) undersöks också av kommissionen. Å ena sidan ser man positivt på att invandrare integreras i samhället och inte utnyttjas som arbetskraft, men å andra sidan kritiseras den legalisering som fungerar som ett incitament för olaglig invandring.

| 1.5 | I andra delen bekräftar kommissionen att det förekommer många former av olaglig invandring, och att det är mycket svårt att få exakta uppgifter. Även om man inte vet exakt hur stor den olagliga invandringen till EU är, antar man att den är omfattande, och att minska de olagliga migrationsströmmarna är därför en fråga med hög prioritet både på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

I andra delen bekräftar kommissionen att det förekommer många former av olaglig invandring, och att det är mycket svårt att få exakta uppgifter. Även om man inte vet exakt hur stor den olagliga invandringen till EU är, antar man att den är omfattande, och att minska de olagliga migrationsströmmarna är därför en fråga med hög prioritet både på nationell nivå och EU-nivå.

| 1.6 | Kommissionen framhåller att det finns ett klart samband mellan svart ekonomi, oreglerad arbetsmarknad och olaglig invandring, särskilt inom byggnadssektorn, jordbruket, restaurangbranschen och städ- och hemtjänst. Den svarta ekonomin utgör mellan 7 % och 16 % av EU:s BNP. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen framhåller att det finns ett klart samband mellan svart ekonomi, oreglerad arbetsmarknad och olaglig invandring, särskilt inom byggnadssektorn, jordbruket, restaurangbranschen och städ- och hemtjänst. Den svarta ekonomin utgör mellan 7 % och 16 % av EU:s BNP.

| 1.7 | Det är mycket svårt att bedöma vilken roll lagliga invandringskanaler, t.ex. bilaterala avtal, spelar för minskningen av den olagliga invandringen. Kommissionen påpekar att medlemsstaterna inte har gjort de utvärderingar som krävs. Inte heller har man undersökt hur viseringspolitiken påverkar minskningen av den olagliga invandringen. |
| --- | --- |

1.7

Det är mycket svårt att bedöma vilken roll lagliga invandringskanaler, t.ex. bilaterala avtal, spelar för minskningen av den olagliga invandringen. Kommissionen påpekar att medlemsstaterna inte har gjort de utvärderingar som krävs. Inte heller har man undersökt hur viseringspolitiken påverkar minskningen av den olagliga invandringen.

| 1.8 | Förhoppningsvis kan ett ökat samarbete med ursprungsländerna bidra till att minska de olagliga migrationsströmmarna. Detta slogs fast vid Europeiska rådets möten i Tammerfors, Sevilla och Thessaloniki. Men för närvarande är medlemsstaternas erfarenheter av detta ökade samarbete begränsade, och det går inte att få någon klar bild av det sammantagna resultatet. Kommissionen anser att man kan behöva ändra de incitament som riktar sig till tredje land. |
| --- | --- |

1.8

Förhoppningsvis kan ett ökat samarbete med ursprungsländerna bidra till att minska de olagliga migrationsströmmarna. Detta slogs fast vid Europeiska rådets möten i Tammerfors, Sevilla och Thessaloniki. Men för närvarande är medlemsstaternas erfarenheter av detta ökade samarbete begränsade, och det går inte att få någon klar bild av det sammantagna resultatet. Kommissionen anser att man kan behöva ändra de incitament som riktar sig till tredje land.

| 1.9 | I tredje delen drar kommissionen slutsatser och anger riktning för framtiden. Eftersom det saknas tillförlitliga och jämförbara uppgifter inom EU har kommissionen åtagit sig att framställa en årlig statistisk rapport om migration, något som kräver samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Hittills har följande gjorts: 2002 inrättades en expertgrupp kallad kommittén för frågor om invandring och asyl, och man har påbörjat inrättandet av Europeiska migrationsnätverket (som är utgångspunkt för ett pilotprojekt under 2004) och ett nätverk för nationella kontaktpunkter för integration. När det gäller olaglig invandring har det skapats ett tidigt varningssystem och informationsutbytet har utvecklats. |
| --- | --- |

1.9

I tredje delen drar kommissionen slutsatser och anger riktning för framtiden. Eftersom det saknas tillförlitliga och jämförbara uppgifter inom EU har kommissionen åtagit sig att framställa en årlig statistisk rapport om migration, något som kräver samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Hittills har följande gjorts: 2002 inrättades en expertgrupp kallad kommittén för frågor om invandring och asyl, och man har påbörjat inrättandet av Europeiska migrationsnätverket (som är utgångspunkt för ett pilotprojekt under 2004) och ett nätverk för nationella kontaktpunkter för integration. När det gäller olaglig invandring har det skapats ett tidigt varningssystem och informationsutbytet har utvecklats.

| 1.10 | Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen och den åldrande befolkningen räknar kommissionen med att arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU och den ekonomiska invandringen fortsätter och kommer att öka. Även ursprungsländerna efterlyser ständigt fler lagliga invandringskanaler. |
| --- | --- |

1.10

Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen och den åldrande befolkningen räknar kommissionen med att arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU och den ekonomiska invandringen fortsätter och kommer att öka. Även ursprungsländerna efterlyser ständigt fler lagliga invandringskanaler.

| 1.11 | Kommissionen uppmärksammar det faktum att förslaget till direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare (1), som lades fram 2001, inte fick något stöd från rådet. Frågan är om ekonomiska invandrares inresa och vistelse skall regleras på EU-nivå, hur omfattande harmoniseringen skall vara och om principen om företräde för unionsmedborgare på inhemska arbetsmarknader bör bibehållas. Kommissionen påpekar att utkastet till konstitutionellt fördrag bekräftar att gemenskapen är behörig i migrationsfrågor, men överlåter åt medlemsstaterna att fastställa hur många migranter de tar emot. Samtidigt måste åtgärderna på detta område tillföra ett mervärde på EU-nivå. I slutet av året kommer kommissionen att lägga fram en grönbok om förslaget till direktiv och motståndet i rådet, och en offentlig hearing kommer att hållas i slutet av 2004. |
| --- | --- |

1.11

Kommissionen uppmärksammar det faktum att förslaget till direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare (1), som lades fram 2001, inte fick något stöd från rådet. Frågan är om ekonomiska invandrares inresa och vistelse skall regleras på EU-nivå, hur omfattande harmoniseringen skall vara och om principen om företräde för unionsmedborgare på inhemska arbetsmarknader bör bibehållas. Kommissionen påpekar att utkastet till konstitutionellt fördrag bekräftar att gemenskapen är behörig i migrationsfrågor, men överlåter åt medlemsstaterna att fastställa hur många migranter de tar emot. Samtidigt måste åtgärderna på detta område tillföra ett mervärde på EU-nivå. I slutet av året kommer kommissionen att lägga fram en grönbok om förslaget till direktiv och motståndet i rådet, och en offentlig hearing kommer att hållas i slutet av 2004.

| 1.12 | Kommissionen anser att legalisering i efterhand har gjort det möjligt att hantera det stora antalet illegala invandrare, men dessa åtgärder bör inte betraktas som ett lämpligt sätt att hantera migrationsströmmar. I framtiden bör man analysera legaliseringsförfarandena ingående för att kartlägga och jämföra praxis i kommittén för frågor om invandring och asyl. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen anser att legalisering i efterhand har gjort det möjligt att hantera det stora antalet illegala invandrare, men dessa åtgärder bör inte betraktas som ett lämpligt sätt att hantera migrationsströmmar. I framtiden bör man analysera legaliseringsförfarandena ingående för att kartlägga och jämföra praxis i kommittén för frågor om invandring och asyl.

| 1.13 | Integrationen av tredjelandsmedborgare är ett viktigt mål, som enligt kommissionen bör få mycket stort utrymme i de framtida förslagen. Ett viktigt delmål är integrationen på arbetsmarknaden, och kommissionen erinrar därför om att man måste minska skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan tredjelandsmedborgare och unionsmedborgare. Kommissionen nämner även att tredjelandsmedborgarnas rörlighet inom EU bör underlättas, något som redan godkänts genom direktivet från 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (2) och förordning (EEG) nr 1406/71. Det är också nödvändigt att tredjelandsmedborgares yrkeskvalifikationer erkänns i högre grad. |
| --- | --- |

1.13

Integrationen av tredjelandsmedborgare är ett viktigt mål, som enligt kommissionen bör få mycket stort utrymme i de framtida förslagen. Ett viktigt delmål är integrationen på arbetsmarknaden, och kommissionen erinrar därför om att man måste minska skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan tredjelandsmedborgare och unionsmedborgare. Kommissionen nämner även att tredjelandsmedborgarnas rörlighet inom EU bör underlättas, något som redan godkänts genom direktivet från 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (2) och förordning (EEG) nr 1406/71. Det är också nödvändigt att tredjelandsmedborgares yrkeskvalifikationer erkänns i högre grad.

| 1.14 | Kommissionen anser att svartarbete är ett starkt incitament för olaglig invandring, och att det viktigaste målet därför är att omvandla svartarbete till traditionella anställningar, en målsättning som redan ingår i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

1.14

Kommissionen anser att svartarbete är ett starkt incitament för olaglig invandring, och att det viktigaste målet därför är att omvandla svartarbete till traditionella anställningar, en målsättning som redan ingår i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken.

| 1.15 | Utvecklingen av en gemenskapspolitik för återvändande är en annan viktig fråga för migrationspolitiken, så att man kan se till att personer som invandrat olagligt återvänder till sina ursprungsländer. Kommissionen föreslår ett instrument för finansiellt stöd till återvändande för perioden 2005–2006. |
| --- | --- |

1.15

Utvecklingen av en gemenskapspolitik för återvändande är en annan viktig fråga för migrationspolitiken, så att man kan se till att personer som invandrat olagligt återvänder till sina ursprungsländer. Kommissionen föreslår ett instrument för finansiellt stöd till återvändande för perioden 2005–2006.

| 1.16 | Slutligen förklarar kommissionen att undersökningen har visat att det krävs ett intensivare samarbete med ursprungs- och transitländerna för att minska den olagliga invandringen och organisera laglig invandring. All tillgänglig information måste samlas in, så att man får veta hur det nuvarande samarbetet ser ut och hur omfattande det är. Olika idéer måste också utforskas, t.ex. den om utbildningsprogram i ursprungsländerna som anpassas till arbetskraftsbehoven i EU och ger deltagarna möjligheter att senare få jobb inom unionen. En annan idé går ut på att delvis ändra viseringspolitiken och införa vissa kategorier som kan få en snabbare behandling. |
| --- | --- |

1.16

Slutligen förklarar kommissionen att undersökningen har visat att det krävs ett intensivare samarbete med ursprungs- och transitländerna för att minska den olagliga invandringen och organisera laglig invandring. All tillgänglig information måste samlas in, så att man får veta hur det nuvarande samarbetet ser ut och hur omfattande det är. Olika idéer måste också utforskas, t.ex. den om utbildningsprogram i ursprungsländerna som anpassas till arbetskraftsbehoven i EU och ger deltagarna möjligheter att senare få jobb inom unionen. En annan idé går ut på att delvis ändra viseringspolitiken och införa vissa kategorier som kan få en snabbare behandling.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén är mycket positiv till kommissionens meddelande, som kan bli en ny drivkraft för den gemensamma migrationspolitiken. Diskussionerna i rådet stöter på många svårigheter, eftersom vissa regeringar inte är särskilt samarbetsvilliga. EESK har redan i flera yttranden visat på det tydliga sambandet mellan laglig och olaglig invandring. När det saknas lämpliga och flexibla invandringskanaler med insyn ökar den olagliga invandringen (3). Det krävs också en välfungerande asylpolitik och en harmoniserad lagstiftning som i tillräcklig utsträckning skyddar personer som behöver internationellt skydd. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén är mycket positiv till kommissionens meddelande, som kan bli en ny drivkraft för den gemensamma migrationspolitiken. Diskussionerna i rådet stöter på många svårigheter, eftersom vissa regeringar inte är särskilt samarbetsvilliga. EESK har redan i flera yttranden visat på det tydliga sambandet mellan laglig och olaglig invandring. När det saknas lämpliga och flexibla invandringskanaler med insyn ökar den olagliga invandringen (3). Det krävs också en välfungerande asylpolitik och en harmoniserad lagstiftning som i tillräcklig utsträckning skyddar personer som behöver internationellt skydd.

| 2.2 | I kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (4) framhålls samma sak som vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki, nämligen att den ekonomiska invandringen av arbetssökande tredjelandsmedborgare till EU kommer att öka under de närmaste åren. Ökningen av den ekonomiska invandringen gäller både kvalificerad och okvalificerad arbetskraft. Som EESK har påpekat måste det skapas lagliga invandringskanaler med insyn, för att man skall kunna undvika problem på arbetsmarknaden. Detta kräver omfattade samarbete mellan myndigheterna och arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

2.2

I kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (4) framhålls samma sak som vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki, nämligen att den ekonomiska invandringen av arbetssökande tredjelandsmedborgare till EU kommer att öka under de närmaste åren. Ökningen av den ekonomiska invandringen gäller både kvalificerad och okvalificerad arbetskraft. Som EESK har påpekat måste det skapas lagliga invandringskanaler med insyn, för att man skall kunna undvika problem på arbetsmarknaden. Detta kräver omfattade samarbete mellan myndigheterna och arbetsmarknadsparterna.

| 2.3 | Det är obegripligt att rådet inte har godkänt det direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare som kommissionen lade fram 2001. I sitt yttrande (5) ställde sig kommittén positiv till kommissionens förslag, även om den ansåg att det var otillräckligt. EESK föreslog två möjligheter till inresa och vistelse för arbete: dels ett tillstånd till vistelse och arbete som utfärdats i ursprungslandet, dels möjlighet att få ett tillfälligt uppehållstillstånd för att söka arbete. När kommissionen lade fram sitt direktiv fullgjorde den åtagandet från Tammerfors, medan rådet genom sin inställning har avlägsnat sig från detta mål. |
| --- | --- |

2.3

Det är obegripligt att rådet inte har godkänt det direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare som kommissionen lade fram 2001. I sitt yttrande (5) ställde sig kommittén positiv till kommissionens förslag, även om den ansåg att det var otillräckligt. EESK föreslog två möjligheter till inresa och vistelse för arbete: dels ett tillstånd till vistelse och arbete som utfärdats i ursprungslandet, dels möjlighet att få ett tillfälligt uppehållstillstånd för att söka arbete. När kommissionen lade fram sitt direktiv fullgjorde den åtagandet från Tammerfors, medan rådet genom sin inställning har avlägsnat sig från detta mål.

| 2.4 | På kommissionens fråga svarar EESK ja: Ekonomiska invandrares inresa och vistelse måste regleras på EU-nivå, och det är därför nödvändigt att åstadkomma den omfattande harmonisering av lagstiftningen som föreslås i utkastet till konstitutionellt fördrag. Redan i tidigare yttranden (6) har EESK framhållit att EU snabbt bör utveckla en gemensam migrationspolitik och en harmoniserad lagstiftning. Kommittén kommer att behandla den grönbok som kommissionen skall lägga fram, och utarbeta ett yttrande om den. |
| --- | --- |

2.4

På kommissionens fråga svarar EESK ja: Ekonomiska invandrares inresa och vistelse måste regleras på EU-nivå, och det är därför nödvändigt att åstadkomma den omfattande harmonisering av lagstiftningen som föreslås i utkastet till konstitutionellt fördrag. Redan i tidigare yttranden (6) har EESK framhållit att EU snabbt bör utveckla en gemensam migrationspolitik och en harmoniserad lagstiftning. Kommittén kommer att behandla den grönbok som kommissionen skall lägga fram, och utarbeta ett yttrande om den.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | De lagliga kanalerna för arbetskraftsinvandring är otillräckliga. Bilaterala avtal, kvoter, program för högutbildade invandrare och de övriga befintliga instrumenten räcker inte till för att styra den ekonomiska invandringen via lagliga kanaler, och därför ökar den olagliga invandringen. Europeiska unionen och medlemsstaterna behöver en öppen lagstiftning som möjliggör arbetskraftsinvandring genom lagliga kanaler med insyn, både för högkvalificerat och mindre kvalificerat arbete. |
| --- | --- |

3.1

De lagliga kanalerna för arbetskraftsinvandring är otillräckliga. Bilaterala avtal, kvoter, program för högutbildade invandrare och de övriga befintliga instrumenten räcker inte till för att styra den ekonomiska invandringen via lagliga kanaler, och därför ökar den olagliga invandringen. Europeiska unionen och medlemsstaterna behöver en öppen lagstiftning som möjliggör arbetskraftsinvandring genom lagliga kanaler med insyn, både för högkvalificerat och mindre kvalificerat arbete.

| 3.2 | Vissa medlemsstater har valt att tillåta arbetskraftsinvandring endast för högutbildade personer. I meddelandet behandlar kommissionen Tysklands och Storbritanniens erfarenheter på detta område. Kommittén anser att erfarenheterna är mycket begränsade, och att de visserligen är positiva men inte tillräckliga för att tillgodose behoven inom dessa sysselsättningssektorer. Dessutom bör medlemsstaterna skapa nya möjligheter till laglig invandring för lågutbildade personer som behövs på arbetsmarknaden, och som i dag i stor utsträckning återfinns inom den svarta ekonomin, som svartarbetare och olagliga invandrare. Detta gäller särskilt hemtjänst, sjukvård, servicesektorn, jordbruket, restaurangbranschen, byggnadssektorn och vissa andra tjänstesektorer. |
| --- | --- |

3.2

Vissa medlemsstater har valt att tillåta arbetskraftsinvandring endast för högutbildade personer. I meddelandet behandlar kommissionen Tysklands och Storbritanniens erfarenheter på detta område. Kommittén anser att erfarenheterna är mycket begränsade, och att de visserligen är positiva men inte tillräckliga för att tillgodose behoven inom dessa sysselsättningssektorer. Dessutom bör medlemsstaterna skapa nya möjligheter till laglig invandring för lågutbildade personer som behövs på arbetsmarknaden, och som i dag i stor utsträckning återfinns inom den svarta ekonomin, som svartarbetare och olagliga invandrare. Detta gäller särskilt hemtjänst, sjukvård, servicesektorn, jordbruket, restaurangbranschen, byggnadssektorn och vissa andra tjänstesektorer.

| 3.2.1 | Det är mycket viktigt att personer som vill invandra får tillräcklig och tydlig information om de nuvarande möjligheterna till laglig invandring till medlemsstaterna. Konsulat och ambassader bör vidarebefordra information till ursprungsländerna. Även i de europeiska mottagarländerna bör invandrarna få information om de lagliga instrument som finns. |
| --- | --- |

3.2.1

Det är mycket viktigt att personer som vill invandra får tillräcklig och tydlig information om de nuvarande möjligheterna till laglig invandring till medlemsstaterna. Konsulat och ambassader bör vidarebefordra information till ursprungsländerna. Även i de europeiska mottagarländerna bör invandrarna få information om de lagliga instrument som finns.

| 3.3 | Det bör dock framhållas att de bilaterala avtalen om reglering av arbetskraftsinvandringen mellan medlemsstater och tredje land har gett mycket positiva erfarenheter. I detta fall hanteras invandringen genom samarbete med ursprungsländerna, precis som rådet, kommissionen, Europaparlamentet och EESK har uppmanat till sedan Tammerforsmötet. De flesta avtalen tillämpas på tillfälliga invandrare med okvalificerade jobb. Men kommittén vill påpeka att avtalen skulle bli effektivare om de tillämpades i samarbete med arbetsmarknadsparterna i medlemsstaterna och ursprungsländerna. Erfarenheterna har visat att det råder vissa problem vid konsulaten i medlemsstaterna, på grund av att det saknas personal som är specialiserad på arbetskraftsinvandring. |
| --- | --- |

3.3

Det bör dock framhållas att de bilaterala avtalen om reglering av arbetskraftsinvandringen mellan medlemsstater och tredje land har gett mycket positiva erfarenheter. I detta fall hanteras invandringen genom samarbete med ursprungsländerna, precis som rådet, kommissionen, Europaparlamentet och EESK har uppmanat till sedan Tammerforsmötet. De flesta avtalen tillämpas på tillfälliga invandrare med okvalificerade jobb. Men kommittén vill påpeka att avtalen skulle bli effektivare om de tillämpades i samarbete med arbetsmarknadsparterna i medlemsstaterna och ursprungsländerna. Erfarenheterna har visat att det råder vissa problem vid konsulaten i medlemsstaterna, på grund av att det saknas personal som är specialiserad på arbetskraftsinvandring.

| 3.3.1 | Kommittén föreslår även att EU skall förfoga över särskilda arbetskraftsinvandringstjänster, genom de befintliga instrumenten för associering och samarbete mellan EU och olika icke-medlemsstater. Associations- och samarbetsavtalen mellan EU och tredje land skulle kunna omfatta möjligheter till arbetskraftsinvandring och utbildningsprogram. Att högutbildade personer utvandrar till Europa kan innebära ett hinder för ursprungslandets utveckling. EU och medlemsstaterna måste därför samarbeta med dessa länder, så att utvandringen bidrar till utvecklingen i stället för att skapa nya problem. |
| --- | --- |

3.3.1

Kommittén föreslår även att EU skall förfoga över särskilda arbetskraftsinvandringstjänster, genom de befintliga instrumenten för associering och samarbete mellan EU och olika icke-medlemsstater. Associations- och samarbetsavtalen mellan EU och tredje land skulle kunna omfatta möjligheter till arbetskraftsinvandring och utbildningsprogram. Att högutbildade personer utvandrar till Europa kan innebära ett hinder för ursprungslandets utveckling. EU och medlemsstaterna måste därför samarbeta med dessa länder, så att utvandringen bidrar till utvecklingen i stället för att skapa nya problem.

| 3.3.2 | Men dessa länders relationer med EU är inte jämställda när det gäller handel, finanser och teknik. Associerings- och samarbetsavtalen mellan EU och tredje land bör omfatta nya politiska och ekonomiska instrument som bidrar till utvecklingen i dessa länder. Endast på detta sätt kan man skapa ett välfungerande samarbete för att förebygga olaglig invandring. Det krävs även ett välfungerande samarbete mellan EU och utvecklingsländerna inom ramen för WTO. |
| --- | --- |

3.3.2

Men dessa länders relationer med EU är inte jämställda när det gäller handel, finanser och teknik. Associerings- och samarbetsavtalen mellan EU och tredje land bör omfatta nya politiska och ekonomiska instrument som bidrar till utvecklingen i dessa länder. Endast på detta sätt kan man skapa ett välfungerande samarbete för att förebygga olaglig invandring. Det krävs även ett välfungerande samarbete mellan EU och utvecklingsländerna inom ramen för WTO.

| 3.4 | Vissa medlemsstater använder ett kvoteringssystem i tillämpningen av de bilaterala avtalen, efter att ha undersökt arbetsmarknadsbehoven i samarbete med arbetsgivarorganisationerna och de största fackförbunden. Det begränsade antalet kvoter och den tungrodda byråkrati som systemet medför har dock lett till att resultatet inte blivit det förväntade. Det finns länder där den olagliga invandringen ökar (Spanien) utan att de fastställda kvoterna har fyllts. Ett smidigare kvoteringssystem skulle göra större nytta. Man skulle till exempel kunna utfärda tillfälliga viseringar för arbetssökande, något som EESK föreslagit i yttrandet (7) om direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet. |
| --- | --- |

3.4

Vissa medlemsstater använder ett kvoteringssystem i tillämpningen av de bilaterala avtalen, efter att ha undersökt arbetsmarknadsbehoven i samarbete med arbetsgivarorganisationerna och de största fackförbunden. Det begränsade antalet kvoter och den tungrodda byråkrati som systemet medför har dock lett till att resultatet inte blivit det förväntade. Det finns länder där den olagliga invandringen ökar (Spanien) utan att de fastställda kvoterna har fyllts. Ett smidigare kvoteringssystem skulle göra större nytta. Man skulle till exempel kunna utfärda tillfälliga viseringar för arbetssökande, något som EESK föreslagit i yttrandet (7) om direktiv om inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet.

| 3.5 | Det finns många ”personer utan papper” i EU, och som kommissionen bekräftar befinner de sig på den svarta arbetsmarknaden och inom den svarta ekonomin. Dessa personer har rest in i landet på ett olagligt sätt eller stannat kvar efter det att deras uppehållstillstånd löpt ut. I kommissionens meddelande analyseras politiken för återvändande och legaliseringsåtgärderna. |
| --- | --- |

3.5

Det finns många ”personer utan papper” i EU, och som kommissionen bekräftar befinner de sig på den svarta arbetsmarknaden och inom den svarta ekonomin. Dessa personer har rest in i landet på ett olagligt sätt eller stannat kvar efter det att deras uppehållstillstånd löpt ut. I kommissionens meddelande analyseras politiken för återvändande och legaliseringsåtgärderna.

| 3.6 | Kommittén håller inte med kommissionen om att ”den enda följdriktiga strategin att hantera illegala invandrare [är] att se till att de återvänder till sina ursprungsländer” (8). Detta är inte realistiskt, eftersom systemen och instrumenten för återvändande inte räcker till för att hantera en situation som miljoner människor befinner sig i. I yttrandet (9) om grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt och yttrandet (10) om den öppna samordningsmetoden har EESK redan tagit ställning. EESK anser ”att det vore ett misstag att betrakta påtvingat återvändande som EU:s enda eller huvudsakliga reaktion på de olagliga invandrare som i dag finns ibland oss. Det behövs en övergripande politik som omfattar både återvändande och legaliseringsåtgärder.” (11)”Om politiken för påtvingat återvändande inte åtföljs av legaliseringsåtgärder blir resultatet att antalet olagliga invandrare består, och därmed gynnas den svarta ekonomin och utnyttjandet av arbetskraft, och den sociala utslagningen ökar (12)”. Kommittén anser att program för frivilligt återvändande bör uppmuntras i gemenskapspolitiken, och att påtvingat återvändande bör tillämpas endast när detta är väl motiverat, något som EESK har framhållit i sitt yttrande över grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande (13). |
| --- | --- |

3.6

Kommittén håller inte med kommissionen om att ”den enda följdriktiga strategin att hantera illegala invandrare [är] att se till att de återvänder till sina ursprungsländer” (8). Detta är inte realistiskt, eftersom systemen och instrumenten för återvändande inte räcker till för att hantera en situation som miljoner människor befinner sig i. I yttrandet (9) om grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt och yttrandet (10) om den öppna samordningsmetoden har EESK redan tagit ställning. EESK anser ”att det vore ett misstag att betrakta påtvingat återvändande som EU:s enda eller huvudsakliga reaktion på de olagliga invandrare som i dag finns ibland oss. Det behövs en övergripande politik som omfattar både återvändande och legaliseringsåtgärder.” (11)”Om politiken för påtvingat återvändande inte åtföljs av legaliseringsåtgärder blir resultatet att antalet olagliga invandrare består, och därmed gynnas den svarta ekonomin och utnyttjandet av arbetskraft, och den sociala utslagningen ökar (12)”. Kommittén anser att program för frivilligt återvändande bör uppmuntras i gemenskapspolitiken, och att påtvingat återvändande bör tillämpas endast när detta är väl motiverat, något som EESK har framhållit i sitt yttrande över grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande (13).

| 3.7 | Kommittén har redan förklarat att man bör legalisera ställningen för de många olagliga invandrarna, på vissa villkor som rör deras etablering i samhället och på arbetsmarknaden (14). Rådet och kommissionen har rätt i att det är nödvändigt att omvandla svartarbete till traditionella anställningar och att detta kräver samarbete med både de berörda personerna, som ofta är olagliga invandrare, och arbetsmarknadens parter (15). |
| --- | --- |

3.7

Kommittén har redan förklarat att man bör legalisera ställningen för de många olagliga invandrarna, på vissa villkor som rör deras etablering i samhället och på arbetsmarknaden (14). Rådet och kommissionen har rätt i att det är nödvändigt att omvandla svartarbete till traditionella anställningar och att detta kräver samarbete med både de berörda personerna, som ofta är olagliga invandrare, och arbetsmarknadens parter (15).

| 3.8 | Den olagliga invandringen är nära förbunden med den svarta ekonomin och svartarbetet. Den svarta ekonomin är dock mycket mer omfattande än invandringen, och de förhållanden som kännetecknar svartarbetet har dragningskraft på olagliga migrationsströmmar. Kommittén är därför positiv till att vissa medlemsstaters lagstiftning ger möjlighet att legalisera ställningen för dessa personer av arbetsrelaterade eller humanitära skäl eller på grund av att de redan är integrerade. På detta sätt kan man undvika att antalet olagliga invandrare blir så stort att det krävs extraordinära legaliseringsåtgärder. Dessa instrument måste medge insyn och tillämpas med tillräcklig information och samordning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.8

Den olagliga invandringen är nära förbunden med den svarta ekonomin och svartarbetet. Den svarta ekonomin är dock mycket mer omfattande än invandringen, och de förhållanden som kännetecknar svartarbetet har dragningskraft på olagliga migrationsströmmar. Kommittén är därför positiv till att vissa medlemsstaters lagstiftning ger möjlighet att legalisera ställningen för dessa personer av arbetsrelaterade eller humanitära skäl eller på grund av att de redan är integrerade. På detta sätt kan man undvika att antalet olagliga invandrare blir så stort att det krävs extraordinära legaliseringsåtgärder. Dessa instrument måste medge insyn och tillämpas med tillräcklig information och samordning mellan medlemsstaterna.

| 3.9 | Det är nödvändigt att integrera invandrarna fullständigt på den europeiska arbetsmarknaden och därigenom främja större rörlighet. Kommittén stödde (16) direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning, som skall ge invandrare med denna ställning rörelsefrihet inom EU. Kommittén stödde även utvidgningen av förordning (EEG) nr 1408/71 (17) till att även gälla tredjelandsmedborgare. Det är lämpligt att låta rörligheten omfatta även andra invandrargrupper, inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och med hjälp av den europeiska arbetsförmedlingen Eures. |
| --- | --- |

3.9

Det är nödvändigt att integrera invandrarna fullständigt på den europeiska arbetsmarknaden och därigenom främja större rörlighet. Kommittén stödde (16) direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning, som skall ge invandrare med denna ställning rörelsefrihet inom EU. Kommittén stödde även utvidgningen av förordning (EEG) nr 1408/71 (17) till att även gälla tredjelandsmedborgare. Det är lämpligt att låta rörligheten omfatta även andra invandrargrupper, inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och med hjälp av den europeiska arbetsförmedlingen Eures.

| 3.9.1. | Kommissionen bekräftar att förslaget till direktiv om tjänster på den inre marknaden för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster också kommer att öka rörligheten. Kommittén håller på att utarbeta ett yttrande (18) med förslag om hur man kan avhjälpa de problem som uppstår i samband med direktivet. |
| --- | --- |

3.9.1.

Kommissionen bekräftar att förslaget till direktiv om tjänster på den inre marknaden för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster också kommer att öka rörligheten. Kommittén håller på att utarbeta ett yttrande (18) med förslag om hur man kan avhjälpa de problem som uppstår i samband med direktivet.

| 3.10 | Många invandrare kan inte arbeta med något som motsvarar deras utbildning eftersom medlemsstaternas myndigheter inte erkänner deras yrkeskvalifikationer. EU-direktiven om erkännande av yrkeskvalifikationer bör utvidgas, så att det blir lättare att erkänna yrkeskvalifikationer från ursprungsländerna. På så sätt kan man undvika diskriminering, och både medlemsstaterna och de europeiska företagen skulle gynnas av att dessa personer använde sitt yrkeskunnande i arbetet. |
| --- | --- |

3.10

Många invandrare kan inte arbeta med något som motsvarar deras utbildning eftersom medlemsstaternas myndigheter inte erkänner deras yrkeskvalifikationer. EU-direktiven om erkännande av yrkeskvalifikationer bör utvidgas, så att det blir lättare att erkänna yrkeskvalifikationer från ursprungsländerna. På så sätt kan man undvika diskriminering, och både medlemsstaterna och de europeiska företagen skulle gynnas av att dessa personer använde sitt yrkeskunnande i arbetet.

| 3.11 | De tillgängliga uppgifterna räcker inte till för att undersöka hur viseringspolitiken påverkar minskningen av den olagliga invandringen. Att kräva visum med kort giltighetstid av tredjelandsmedborgare kan vara ett sätt att minska olaglig invandring från tredje land, men man måste beakta risken att fler faller offer för människosmugglarnas nätverk. Viseringspolitiken kan medföra en diskriminerande begränsning av personers rörlighet, och de konsulära myndigheterna måste därför tillämpa politiken på lämpligt sätt, med insyn och genom att bekämpa eventuell korruption. |
| --- | --- |

3.11

De tillgängliga uppgifterna räcker inte till för att undersöka hur viseringspolitiken påverkar minskningen av den olagliga invandringen. Att kräva visum med kort giltighetstid av tredjelandsmedborgare kan vara ett sätt att minska olaglig invandring från tredje land, men man måste beakta risken att fler faller offer för människosmugglarnas nätverk. Viseringspolitiken kan medföra en diskriminerande begränsning av personers rörlighet, och de konsulära myndigheterna måste därför tillämpa politiken på lämpligt sätt, med insyn och genom att bekämpa eventuell korruption.

| 3.12 | Kommittén håller med kommissionen om att kampen mot olaglig migration bör förbli en viktig grundsten för migrationshanteringen. Fler lagliga kanaler för arbetskraftsinvandring, en minskning av den svarta ekonomin och svartarbetet, samarbete med ursprungsländerna etc. bör gå hand i hand med en fullgod kontroll av EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

3.12

Kommittén håller med kommissionen om att kampen mot olaglig migration bör förbli en viktig grundsten för migrationshanteringen. Fler lagliga kanaler för arbetskraftsinvandring, en minskning av den svarta ekonomin och svartarbetet, samarbete med ursprungsländerna etc. bör gå hand i hand med en fullgod kontroll av EU:s yttre gränser.

| 3.13 | De brottsliga organisationer som ägnar sig åt människohandel har stor makt och förbindelser med annan brottslig verksamhet. I olika yttranden (19) har EESK efterlyst större effektivitet i kampen mot organiserad människosmuggling. Samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter med ansvar för rättsliga och inrikes frågor bör förbättras. Europol och Eurojust bör få lämpligare politiska, rättsliga och administrativa instrument till sitt förfogande. Takten måste öka i Europeiska gränsförvaltningsbyråns insatser för gränskontroll, och på medellång sikt är det även nödvändigt att inrätta en europeisk gränskontrollsfunktion. |
| --- | --- |

3.13

De brottsliga organisationer som ägnar sig åt människohandel har stor makt och förbindelser med annan brottslig verksamhet. I olika yttranden (19) har EESK efterlyst större effektivitet i kampen mot organiserad människosmuggling. Samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaternas myndigheter med ansvar för rättsliga och inrikes frågor bör förbättras. Europol och Eurojust bör få lämpligare politiska, rättsliga och administrativa instrument till sitt förfogande. Takten måste öka i Europeiska gränsförvaltningsbyråns insatser för gränskontroll, och på medellång sikt är det även nödvändigt att inrätta en europeisk gränskontrollsfunktion.

| 3.13.1 | Vissa europeiska områden, som öarna i söder (Malta, Lampedusa, Kanarieöarna osv), har särskilda svårigheter att hantera den illegala invandringen eftersom många mellanlandar där, och ibland tvingas de ta emot betydligt fler invandrare än de har möjlighet att integrera. Det är därför nödvändigt att EU utarbetar ett soldariskt system som löser sådana här situationer. |
| --- | --- |

3.13.1

Vissa europeiska områden, som öarna i söder (Malta, Lampedusa, Kanarieöarna osv), har särskilda svårigheter att hantera den illegala invandringen eftersom många mellanlandar där, och ibland tvingas de ta emot betydligt fler invandrare än de har möjlighet att integrera. Det är därför nödvändigt att EU utarbetar ett soldariskt system som löser sådana här situationer.

| 3.13.2. | Kampen mot människosmuggling och människohandel måste gå vidare, samtidigt som den internationella humanitära rätten och de europeiska konventionerna om mänskliga rättigheter respekteras i förhållande till offren. Illegala invandrare tillhör en utsatt grupp som behöver särskilt skydd. Deras liv och säkerhet är viktigast. EESK har antagit ett yttrande (20) för att ge dessa offer ett bättre skydd. |
| --- | --- |

3.13.2.

Kampen mot människosmuggling och människohandel måste gå vidare, samtidigt som den internationella humanitära rätten och de europeiska konventionerna om mänskliga rättigheter respekteras i förhållande till offren. Illegala invandrare tillhör en utsatt grupp som behöver särskilt skydd. Deras liv och säkerhet är viktigast. EESK har antagit ett yttrande (20) för att ge dessa offer ett bättre skydd.

| 3.14 | Kommittén har stött inrättandet av en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandrings- och asylpolitik (21). Nu finns det i EU en kommitté för frågor om invandring och asyl som gör en bra insats i fråga om samordning och rådgivning, men dess mandat är otillräckligt. Vid mötet i Thessaloniki inledde Europeiska rådet ett pilotprojekt för att skapa ett europeiskt migrationsnätverk. Detta nätverk förtjänar EESK:s stöd, eftersom det innebär ett framsteg på vägen mot bättre samordning i EU. |
| --- | --- |

3.14

Kommittén har stött inrättandet av en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandrings- och asylpolitik (21). Nu finns det i EU en kommitté för frågor om invandring och asyl som gör en bra insats i fråga om samordning och rådgivning, men dess mandat är otillräckligt. Vid mötet i Thessaloniki inledde Europeiska rådet ett pilotprojekt för att skapa ett europeiskt migrationsnätverk. Detta nätverk förtjänar EESK:s stöd, eftersom det innebär ett framsteg på vägen mot bättre samordning i EU.

| 3.15 | Kommittén gläder sig över att integrationsåtgärder har införlivats i den gemensamma invandringspolitikens mål, något som kommittén har efterlyst (22). Mottagandet av nyanlända invandrare, deras integration på arbetsmarknaden, språkutbildning, kampen mot diskriminering samt deltagande i samhällslivet, kulturlivet och det politiska livet måste bli strategiska mål för EU. För kommittén är det oundgängligt att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deltar i integrationspolitiken tillsammans med de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

3.15

Kommittén gläder sig över att integrationsåtgärder har införlivats i den gemensamma invandringspolitikens mål, något som kommittén har efterlyst (22). Mottagandet av nyanlända invandrare, deras integration på arbetsmarknaden, språkutbildning, kampen mot diskriminering samt deltagande i samhällslivet, kulturlivet och det politiska livet måste bli strategiska mål för EU. För kommittén är det oundgängligt att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deltar i integrationspolitiken tillsammans med de offentliga myndigheterna.

| 3.15.1. | EESK vill ge EU-medborgarna budskapet att invandrarna är en del av vårt samhälle och bidrar till Europas ekonomiska, sociala och kulturella rikedom. Kommittén önskar fortsätta sitt intensiva samarbete med de övriga EU-institutionerna för att uppnå Tammerforsmålen och åstadkomma en lämplig gemensam invandringspolitik och harmoniserad lagstiftning. För detta syfte avser kommittén att inrätta ett varaktigt instrument (23) för samarbete med kommissionen, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. Rasism, främlingsfientlighet och diskriminering måste bekämpas om man skall kunna åstadkomma likabehandling och integration. |
| --- | --- |

3.15.1.

EESK vill ge EU-medborgarna budskapet att invandrarna är en del av vårt samhälle och bidrar till Europas ekonomiska, sociala och kulturella rikedom. Kommittén önskar fortsätta sitt intensiva samarbete med de övriga EU-institutionerna för att uppnå Tammerforsmålen och åstadkomma en lämplig gemensam invandringspolitik och harmoniserad lagstiftning. För detta syfte avser kommittén att inrätta ett varaktigt instrument (23) för samarbete med kommissionen, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. Rasism, främlingsfientlighet och diskriminering måste bekämpas om man skall kunna åstadkomma likabehandling och integration.

| 3.16 | Den socialpolitiska agendan (24) innehåller för närvarande vissa mål för att främja integration, bekämpa diskriminering och garantera likabehandling. Under de närmaste åren kommer ökningen av antalet invandrare att kräva en anpassning av målen i vissa av EU:s socialpolitiska riktlinjer. |
| --- | --- |

3.16

Den socialpolitiska agendan (24) innehåller för närvarande vissa mål för att främja integration, bekämpa diskriminering och garantera likabehandling. Under de närmaste åren kommer ökningen av antalet invandrare att kräva en anpassning av målen i vissa av EU:s socialpolitiska riktlinjer.

| 3.17 | EESK framhåller att utkastet till konstitutionellt fördrag har gett en ny grund för gemenskapens invandringspolitik, och kommittén erinrar om sitt initiativyttrande (25) med förslag på att genom detta nya fördrag bevilja unionsmedborgarskap till varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare, i syfte att ge dem större politiska rättigheter och främja deras integration. Kommittén har även antagit ett annat initiativyttrande (26), i vilket den föreslår att EU:s medlemsstater skall ratificera den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, som har antagits av FN:s generalförsamling (27) och som syftar till att skydda de mänskliga rättigheterna och värdigheten för personer som migrerar av ekonomiska eller arbetsrelaterade skäl över hela världen genom lagstiftning och god nationell praxis. Kommittén uppmanar återigen rådet och kommissionen att överväga en ratificering. |
| --- | --- |

3.17

EESK framhåller att utkastet till konstitutionellt fördrag har gett en ny grund för gemenskapens invandringspolitik, och kommittén erinrar om sitt initiativyttrande (25) med förslag på att genom detta nya fördrag bevilja unionsmedborgarskap till varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare, i syfte att ge dem större politiska rättigheter och främja deras integration. Kommittén har även antagit ett annat initiativyttrande (26), i vilket den föreslår att EU:s medlemsstater skall ratificera den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter, som har antagits av FN:s generalförsamling (27) och som syftar till att skydda de mänskliga rättigheterna och värdigheten för personer som migrerar av ekonomiska eller arbetsrelaterade skäl över hela världen genom lagstiftning och god nationell praxis. Kommittén uppmanar återigen rådet och kommissionen att överväga en ratificering.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2001) 386 slutlig.

1

(2)  Direktiv 2003/109/EG.

2

(3)  Yttrande om meddelandet om en invandringspolitik för gemenskapen, EGT C 260, 17.9.2001 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

3

(4)  KOM(2003) 336 slutlig.

4

(5)  Yttrande i EGT C 80, 3.4.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

5

(6)  Yttrande om meddelandet om en invandringspolitik för gemenskapen, EGT C 260, 17.9.2001 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños) och yttrandet om meddelandet om olaglig invandring, EGT C 149, 21.6.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

6

(7)  Yttrande i EGT C 80, 3.4.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

7

(8)  Punkt 3.2.2 i meddelandet.

8

(9)  Yttrande i EUT C 61, 14.3.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

9

(10)  Yttrande i EGT C 221, 17.9.2002 (föredragande: Soscha zu Eulenburg).

10

(11)  Se punkt 2.2 i yttrandet om grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt.

11

(12)  Se punkt 2.4 i samma yttrande.

12

(13)  Yttrande i EUT C 61, 14.3.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

13

(14)  Yttrande om meddelandet om en invandringspolitik för gemenskapen, EGT C 260, 17.9.2001 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños). Yttrande om meddelandet om en gemensam politik om olaglig invandring, EGT C 149, 21.6.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños). Yttrandet om grönboken om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt, EUT C 61, 14.3.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

14

(15)  Yttrande under utarbetande, SOC/172 (föredragande: Erik Hahr).

15

(16)  Yttrande om meddelandet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning, EGT C 36, 8.2.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

16

(17)  Yttrande om förordning (EEG) nr 1408/71 i EGT C 157, 25.5.1998 (föredragande: Giorgio Liverani).

17

(18)  Yttrande om förslaget till direktiv om tjänster på den inre marknaden (föredragande: Arno Metzler, medföredragande: Ernst Erik Ehnmark).

18

(19)  Yttrande om olaglig invandring i EGT C 149, 21.6.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños). Yttrande om Europeiska gränsförvaltningsbyrån, EUT C 108, 30.4.2004, (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños) och yttrande om Argoprogrammet (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

19

(20)  Yttrande om förslaget till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna, EGT C 221, 17.9.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

20

(21)  Yttrande av Soscha zu Eulenburg, EGT C 221, 17.9.2002.

21

(22)  Yttrande i EGT C 125, 27.5.2002, ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”, och konferensen ”Invandring: Det civila samhällets roll för att främja integration” som anordnades av EESK och kommissionen den 9–10 september 2002.

22

(23)  Fastställs senare (observationsgrupp, årlig konferens, ...).

23

(24)  EESK:s yttrande om meddelandet ”Översyn efter halva tiden av den socialpolitiska agendan”, EUT C 80, 30.3.2004 (föredragande: Luca Jahier).

24

(25)  Yttrande om införande av EU-medborgarskap, EUT C 208, 3.9.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

25

(26)  Yttrande om internationella konventionen om migrerande arbetstagare, EUT C 241, 28.9.2004 (Luis Miguel Pariza Castaños).

26

(27)  Resolution 45/158 av den 18 december 1990, som trädde i kraft den 1 juli 2003.

27

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/92

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om styrd inresa i EU för personer i behov av internationellt skydd och förbättrad skyddskapacitet i ursprungsregionerna – ’förbättrad tillgång till långsiktiga lösningar’”

(KOM(2004) 410 slutlig)

(2005/C 157/16)

Den 25 augusti 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 25 november 2004 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 139 röster för, 1 röst mot och 9 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 1.1 | Det här meddelandet är kommissionens svar på punkt 26 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003. Där uppmanades kommissionen ”att utforska alla parametrar för att säkerställa en mer reglerad och styrd inresa till EU för personer i behov av internationellt skydd och att undersöka sätt att öka ursprungsregioners skyddskapacitet”. |
| --- | --- |

1.1

Det här meddelandet är kommissionens svar på punkt 26 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003. Där uppmanades kommissionen ”att utforska alla parametrar för att säkerställa en mer reglerad och styrd inresa till EU för personer i behov av internationellt skydd och att undersöka sätt att öka ursprungsregioners skyddskapacitet”.

| 1.2 | Meddelandet består av fyra avsnitt. I avsnitt I behandlas behovet av ”att utforska alla parametrar för att säkerställa en mer reglerad och styrd inresa till EU för personer i behov av internationellt skydd”. |
| --- | --- |

1.2

Meddelandet består av fyra avsnitt. I avsnitt I behandlas behovet av ”att utforska alla parametrar för att säkerställa en mer reglerad och styrd inresa till EU för personer i behov av internationellt skydd”.

| 1.3 | Vidarebosättning bygger på att flyktingar överförs från ett första värdland eller ett transitland till EU eller ett tredje land (Kanada, USA, Australien osv.). Det är per definition en styrd och reglerad form för inresa i EU, och skulle kunna spela en viktig roll för EU:s gemensamma asylpolitik. Därför anser kommissionen att det finns goda skäl som talar för en EU-täckande lösning på detta område och för upprättande av ett EU-vidarebosättningsprogram. |
| --- | --- |

1.3

Vidarebosättning bygger på att flyktingar överförs från ett första värdland eller ett transitland till EU eller ett tredje land (Kanada, USA, Australien osv.). Det är per definition en styrd och reglerad form för inresa i EU, och skulle kunna spela en viktig roll för EU:s gemensamma asylpolitik. Därför anser kommissionen att det finns goda skäl som talar för en EU-täckande lösning på detta område och för upprättande av ett EU-vidarebosättningsprogram.

| 1.4 | I avsnitt II undersöks olika sätt att öka ursprungsregionernas skyddskapacitet när det gäller personer i behov av internationellt skydd och hur EU skulle kunna bistå dem i detta. |
| --- | --- |

1.4

I avsnitt II undersöks olika sätt att öka ursprungsregionernas skyddskapacitet när det gäller personer i behov av internationellt skydd och hur EU skulle kunna bistå dem i detta.

| 1.5 | Åtgärder för att förbättra skyddskapaciteten kräver en samordnad och systematisk metod. Det är nödvändigt att försöka finna ett riktmärke som värdländerna med hjälp från och i samarbete med EU bör sträva efter att uppnå. Därför bör EU först titta på de kriterier vi själva använder för att garantera de behövandes skyddsbehov. De är inriktade på skydd från förföljelse och utvisning/avvisning, tillgång till rättslig prövning och skäliga utkomstmöjligheter. |
| --- | --- |

1.5

Åtgärder för att förbättra skyddskapaciteten kräver en samordnad och systematisk metod. Det är nödvändigt att försöka finna ett riktmärke som värdländerna med hjälp från och i samarbete med EU bör sträva efter att uppnå. Därför bör EU först titta på de kriterier vi själva använder för att garantera de behövandes skyddsbehov. De är inriktade på skydd från förföljelse och utvisning/avvisning, tillgång till rättslig prövning och skäliga utkomstmöjligheter.

| 1.6 | De skyddskomponenter som anges nedan kan tjäna två syften. De kan betraktas som lämpliga indikatorer för att bedöma ett värdlands skyddskapacitet och huruvida ett hållbart skyddssystem har byggts upp. De kan även tjäna som riktmärken för kapacitetsförstärkning:






  — | Anslutning till och respekt för flyktingtraktater, inklusive regionala flyktingtraktater och andra överenskommelser om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt samt återkallelse av reservationer. |
| --- | --- | --- |

1.6

De skyddskomponenter som anges nedan kan tjäna två syften. De kan betraktas som lämpliga indikatorer för att bedöma ett värdlands skyddskapacitet och huruvida ett hållbart skyddssystem har byggts upp. De kan även tjäna som riktmärken för kapacitetsförstärkning:

—

Anslutning till och respekt för flyktingtraktater, inklusive regionala flyktingtraktater och andra överenskommelser om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt samt återkallelse av reservationer.

| — | Nationell lagstiftning: antagande eller ändring av flykting- och asyllagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Nationell lagstiftning: antagande eller ändring av flykting- och asyllagstiftningen.

| — | Registrering och dokumentering av asylsökande och flyktingar. |
| --- | --- |

—

Registrering och dokumentering av asylsökande och flyktingar.

| — | Mottagande av asylsökande. |
| --- | --- |

—

Mottagande av asylsökande.

| — | Stöd till självförsörjning och lokal integration. |
| --- | --- |

—

Stöd till självförsörjning och lokal integration.

| 1.7 | I avsnitt III undersöks hur man kan genomföra en övergripande integrerad, allsidig, välavvägd och flexibel strategi för asyl- och invandringspolitiska frågor. |
| --- | --- |

1.7

I avsnitt III undersöks hur man kan genomföra en övergripande integrerad, allsidig, välavvägd och flexibel strategi för asyl- och invandringspolitiska frågor.

| 1.8 | Som ett svar kommer kommissionen att föreslå att EU antar ett antal fleråriga regionala skyddsprogram. De kommer att innehålla en dagordning för insatser och projekt som rör asyl- och migrationsfrågor, och utformas i partnerskap med länderna i den aktuella regionen. Programmen kommer att utarbetas samtidigt med de regionala strategidokumenten och landstrategidokumenten, som utgör den övergripande ramen för EG:s förbindelser med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

1.8

Som ett svar kommer kommissionen att föreslå att EU antar ett antal fleråriga regionala skyddsprogram. De kommer att innehålla en dagordning för insatser och projekt som rör asyl- och migrationsfrågor, och utformas i partnerskap med länderna i den aktuella regionen. Programmen kommer att utarbetas samtidigt med de regionala strategidokumenten och landstrategidokumenten, som utgör den övergripande ramen för EG:s förbindelser med utvecklingsländer.

| 1.9 | EU:s regionala skyddsprogram skall fungera som en ”verktygslåda” som innehåller en rad åtgärder: en del som redan finns, andra som håller på att utvecklas, och åter andra som kommer att föreslås: insatser för att förbättra skyddskapaciteten, registreringssystem, ett EU-täckande vidarebosättningsprogram, bistånd till förbättrad lokal infrastruktur, bistånd till integration av personer i behov av internationellt skydd i tredjelandet, samarbete om laglig migration, insatser för migrationshantering samt återvändandeåtgärder. |
| --- | --- |

1.9

EU:s regionala skyddsprogram skall fungera som en ”verktygslåda” som innehåller en rad åtgärder: en del som redan finns, andra som håller på att utvecklas, och åter andra som kommer att föreslås: insatser för att förbättra skyddskapaciteten, registreringssystem, ett EU-täckande vidarebosättningsprogram, bistånd till förbättrad lokal infrastruktur, bistånd till integration av personer i behov av internationellt skydd i tredjelandet, samarbete om laglig migration, insatser för migrationshantering samt återvändandeåtgärder.

| 1.10 | Avsnitt IV, slutligen, innehåller slutsatserna i meddelandet, anger hur man bör gå vidare och begär stöd från rådet, Europeiska rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.10

Avsnitt IV, slutligen, innehåller slutsatserna i meddelandet, anger hur man bör gå vidare och begär stöd från rådet, Europeiska rådet och Europaparlamentet.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén stöder kommissionens strategi som bygger på Förenta nationernas flyktingkommissariats rekommendationer, men vi anser att meddelandets garantier i fråga om internationellt skydd, som härrör från 1951, är otillräckliga. Olyckligtvis måste man alltjämt garantera denna skyddsnivå eller höja den, eftersom det internationellt sett fortfarande förekommer diskriminering motiverad av hat som kan gå så långt som till väpnade konflikter, diskriminering av olika civila samhällsgrupper eller av individer som tillhör vissa samhällsgrupper, eller förföljelse av individer eller grupper från staters eller icke-statliga aktörers sida (grupper eller individer). Ur denna synpunkt stöder kommittén det arbete som FN:s flyktingkommissariat utfört inom ramen för initiativet ”Convention Plus” i syfte att förbättra och anpassa flyktingstatusen och Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén stöder kommissionens strategi som bygger på Förenta nationernas flyktingkommissariats rekommendationer, men vi anser att meddelandets garantier i fråga om internationellt skydd, som härrör från 1951, är otillräckliga. Olyckligtvis måste man alltjämt garantera denna skyddsnivå eller höja den, eftersom det internationellt sett fortfarande förekommer diskriminering motiverad av hat som kan gå så långt som till väpnade konflikter, diskriminering av olika civila samhällsgrupper eller av individer som tillhör vissa samhällsgrupper, eller förföljelse av individer eller grupper från staters eller icke-statliga aktörers sida (grupper eller individer). Ur denna synpunkt stöder kommittén det arbete som FN:s flyktingkommissariat utfört inom ramen för initiativet ”Convention Plus” i syfte att förbättra och anpassa flyktingstatusen och Genèvekonventionen.

| 2.2 | I förslaget avseende vidarebosättningsprogram bör man i högre grad understryka att det främsta syftet med vidarebosättning som hållbar lösning är att se till att de personer som i direktivet om villkoren för flyktingstatus (1) betraktas som flyktingar – eller som personer som behöver internationellt skydd – så fort som möjligt skall ges möjlighet att leva ett normalt och värdigt liv i enlighet med Genèvekonventionen och FN:s flyktingkommissariats handbok. |
| --- | --- |

2.2

I förslaget avseende vidarebosättningsprogram bör man i högre grad understryka att det främsta syftet med vidarebosättning som hållbar lösning är att se till att de personer som i direktivet om villkoren för flyktingstatus (1) betraktas som flyktingar – eller som personer som behöver internationellt skydd – så fort som möjligt skall ges möjlighet att leva ett normalt och värdigt liv i enlighet med Genèvekonventionen och FN:s flyktingkommissariats handbok.

| 2.3 | Kommittén understryker att en rättslig status bör fastställas gemensamt av medlemsstaterna, så att man kan erkänna och stödja de vidarebosättningprogram som redan finns i vissa medlemsstater, och så att man kan arbeta för gemensamma bestämmelser i syfte att låta dessa program omfatta EU:s medlemsstater och övriga länder som undertecknat Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén understryker att en rättslig status bör fastställas gemensamt av medlemsstaterna, så att man kan erkänna och stödja de vidarebosättningprogram som redan finns i vissa medlemsstater, och så att man kan arbeta för gemensamma bestämmelser i syfte att låta dessa program omfatta EU:s medlemsstater och övriga länder som undertecknat Genèvekonventionen.

| 2.4 | Dessa program skulle svara mot behoven hos personer i verkligt behov av internationellt skydd enligt 1951-års konvention och förhindra att rättsmissbruk krymper flyktingstatusen och sänker dess skyddsnivå. Kommittén delar denna oro, men vill påpeka följande:






  — | De internationella skyldigheterna för de EU-medlemsstater som undertecknade konventionen från 1951 kvarstår, trots att vissa länder inte längre gör sig besvär med att ta emot eller granska ansökningar och avvisar personer utan att undersöka om återvändandet kan innebära en fara för deras liv. |
| --- | --- | --- |

2.4

Dessa program skulle svara mot behoven hos personer i verkligt behov av internationellt skydd enligt 1951-års konvention och förhindra att rättsmissbruk krymper flyktingstatusen och sänker dess skyddsnivå. Kommittén delar denna oro, men vill påpeka följande:

—

De internationella skyldigheterna för de EU-medlemsstater som undertecknade konventionen från 1951 kvarstår, trots att vissa länder inte längre gör sig besvär med att ta emot eller granska ansökningar och avvisar personer utan att undersöka om återvändandet kan innebära en fara för deras liv.

| — | I vissa medlemsstater omvandlas mottagandeförhållandena till frihetsberövande för asylsökande vars ansökningar mottagits men väntar på behandling. Detta har varit föremål för rapporter utarbetade av socialtjänsten, där man pekat på chockerande förhållanden för såväl de asylsökande som det civila samhället, som därmed får en ytterst negativ bild av den allmänna flyktingsituationen. |
| --- | --- |

—

I vissa medlemsstater omvandlas mottagandeförhållandena till frihetsberövande för asylsökande vars ansökningar mottagits men väntar på behandling. Detta har varit föremål för rapporter utarbetade av socialtjänsten, där man pekat på chockerande förhållanden för såväl de asylsökande som det civila samhället, som därmed får en ytterst negativ bild av den allmänna flyktingsituationen.

| — | En påtaglig förbättring när det gäller fri rörlighet, ekonomiskt stöd, bistånd till organisationer som specialiserat sig på stöd till flyktingar samt integrationsfrämjande program bör ingå bland de målsättningar som presenteras i meddelandet. |
| --- | --- |

—

En påtaglig förbättring när det gäller fri rörlighet, ekonomiskt stöd, bistånd till organisationer som specialiserat sig på stöd till flyktingar samt integrationsfrämjande program bör ingå bland de målsättningar som presenteras i meddelandet.

| — | Villkoren för icke-statliga organisationers och flyktingorganisationers närvaro på flyktinganläggningar bör förbättras genom partnerskapsavtal med myndigheterna i mottagarländerna, eller åtminstone genom att deras rättigheter klargörs. |
| --- | --- |

—

Villkoren för icke-statliga organisationers och flyktingorganisationers närvaro på flyktinganläggningar bör förbättras genom partnerskapsavtal med myndigheterna i mottagarländerna, eller åtminstone genom att deras rättigheter klargörs.

| 2.5 | Att man blandar ihop frågan om internationellt skydd och bekämpningen av illegal invandring – och antyder att alla asylansökningar är oberättigade och innebär rättsmissbruk och att flyktingstatusen bör skyddas med hjälp av förstärkta internationella tvångsåtgärder – varken förbättrar eller tydliggör allmänhetens uppfattning om sina skyldigheter. |
| --- | --- |

2.5

Att man blandar ihop frågan om internationellt skydd och bekämpningen av illegal invandring – och antyder att alla asylansökningar är oberättigade och innebär rättsmissbruk och att flyktingstatusen bör skyddas med hjälp av förstärkta internationella tvångsåtgärder – varken förbättrar eller tydliggör allmänhetens uppfattning om sina skyldigheter.

| 2.6 | Enligt Europaparlamentets rapporter (2), EESK:s yttranden (3) och internationella organisationers rekommendationer (4) får programmen inte leda till att medlemsstaterna brister i respekt för förfarandena och skyldigheten att granska enskilda ansökningar. |
| --- | --- |

2.6

Enligt Europaparlamentets rapporter (2), EESK:s yttranden (3) och internationella organisationers rekommendationer (4) får programmen inte leda till att medlemsstaterna brister i respekt för förfarandena och skyldigheten att granska enskilda ansökningar.

| 2.7 | Kommittén vill i sammanhanget påpeka att de personer som försöker och lyckas att ta sig över EU:s gränser i hopp om att ansöka om asyl endast utgör en liten del (ungefär en hundradel) av de personer som har rätt att söka asyl. För en korrekt bedömning av EU:s åtaganden och skyldigheter hänvisas till FN:s flyktingkommissariats rapport från 2003, som innehåller uppgifter om antalet personer och de befolkningsgrupper som berörs samt flyktingkommissariatets åtaganden. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén vill i sammanhanget påpeka att de personer som försöker och lyckas att ta sig över EU:s gränser i hopp om att ansöka om asyl endast utgör en liten del (ungefär en hundradel) av de personer som har rätt att söka asyl. För en korrekt bedömning av EU:s åtaganden och skyldigheter hänvisas till FN:s flyktingkommissariats rapport från 2003, som innehåller uppgifter om antalet personer och de befolkningsgrupper som berörs samt flyktingkommissariatets åtaganden.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Mot bakgrund av de slutsatser av utvärderingarna som de europeiska icke-statliga organisationerna och EU-institutionerna (inklusive Europaparlamentet) drar, fruktar kommittén att medlemsstaternas frihet att fastställa kriterierna för att vara berättigad till vidarebosättningsprogram kommer att medföra en successiv försämring av det skydd som garanteras genom bestämmelserna i Genèvekonventionen och New York-protokollet från 1967. |
| --- | --- |

3.1

Mot bakgrund av de slutsatser av utvärderingarna som de europeiska icke-statliga organisationerna och EU-institutionerna (inklusive Europaparlamentet) drar, fruktar kommittén att medlemsstaternas frihet att fastställa kriterierna för att vara berättigad till vidarebosättningsprogram kommer att medföra en successiv försämring av det skydd som garanteras genom bestämmelserna i Genèvekonventionen och New York-protokollet från 1967.

| 3.2 | UNHCR:s första erkännande av de flyktingar som söker internationellt skydd i första mottagarland i sina ursprungsområden innebär inte ett erkännande av deras flyktingstatus i enlighet med Genèvekonventionen, men gör det möjligt för UNHCR att lägga fram en förteckning över personer som det finns skäl att beakta i vidarebosättningsprogram. Det är myndigheterna i det första asyllandet, transitlandet eller vidarebosättningslandet som har behörighet att tillerkänna flyktingstatus i enlighet med konventionens bestämmelser eller subsidiärt skydd. De som får ta del av ett vidarebosättningsprogram bör ha erkänd skyddsstatus i enlighet med internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

3.2

UNHCR:s första erkännande av de flyktingar som söker internationellt skydd i första mottagarland i sina ursprungsområden innebär inte ett erkännande av deras flyktingstatus i enlighet med Genèvekonventionen, men gör det möjligt för UNHCR att lägga fram en förteckning över personer som det finns skäl att beakta i vidarebosättningsprogram. Det är myndigheterna i det första asyllandet, transitlandet eller vidarebosättningslandet som har behörighet att tillerkänna flyktingstatus i enlighet med konventionens bestämmelser eller subsidiärt skydd. De som får ta del av ett vidarebosättningsprogram bör ha erkänd skyddsstatus i enlighet med internationella bestämmelser.

| 3.3 | Kommittén betonar åter behovet av individuell prövning av ansökningarna oberoende av rätten till vidarebosättningsprogram (med rätt att vända sig till domstol för att få avvisningsåtgärder upphävda) och fruktar att frånvaron av tydligt ansvar och ansvarsfördelning kommer att innebära att det skapas en möjlighet att ”bolla” ärenden fram och tillbaka trots Dublin II-förordningen, som de mottagande länderna eller transitländerna i ursprungsområdena inte är bundna av. Dessutom skulle villkor om erkänd internationell skyddsstatus för rätten att ta del av vidarebosättningsprogram kunna leda till att medlemsstaterna, som är intressenter i sådana program, begränsar antalet erkända konventionsflyktingar och antalet personer som tillerkänns subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén betonar åter behovet av individuell prövning av ansökningarna oberoende av rätten till vidarebosättningsprogram (med rätt att vända sig till domstol för att få avvisningsåtgärder upphävda) och fruktar att frånvaron av tydligt ansvar och ansvarsfördelning kommer att innebära att det skapas en möjlighet att ”bolla” ärenden fram och tillbaka trots Dublin II-förordningen, som de mottagande länderna eller transitländerna i ursprungsområdena inte är bundna av. Dessutom skulle villkor om erkänd internationell skyddsstatus för rätten att ta del av vidarebosättningsprogram kunna leda till att medlemsstaterna, som är intressenter i sådana program, begränsar antalet erkända konventionsflyktingar och antalet personer som tillerkänns subsidiärt skydd.

| 3.4 | Kommittén stöder kommissionens förslag som ett bidrag till ett effektivt skydd för flyktingar med erkänd flyktingstatus inom unionen, under förutsättning att de rättsliga garantierna för förfaranden och respekten för asylsökandenas individuella rättigheter i enlighet med internationella konventioner, i synnerhet Genèvekonventionen och New York-protokollet, tillämpas, och att de flyktingar som inte uppfyller urvalskriterierna för vidarebosättningsprogrammen inte får sina rättigheter försämrade med avseende på prövning och erkännande. Kommittén ställer sig emellertid inte bakom förslaget, om förstärkning av kapaciteten i första asylländer eller transitländer i ursprungsområdena innebär en minskad vilja i EU:s medlemsländer att erkänna avtalsenligt och rättsligt skydd för flyktingar eller personer som åtnjuter subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén stöder kommissionens förslag som ett bidrag till ett effektivt skydd för flyktingar med erkänd flyktingstatus inom unionen, under förutsättning att de rättsliga garantierna för förfaranden och respekten för asylsökandenas individuella rättigheter i enlighet med internationella konventioner, i synnerhet Genèvekonventionen och New York-protokollet, tillämpas, och att de flyktingar som inte uppfyller urvalskriterierna för vidarebosättningsprogrammen inte får sina rättigheter försämrade med avseende på prövning och erkännande. Kommittén ställer sig emellertid inte bakom förslaget, om förstärkning av kapaciteten i första asylländer eller transitländer i ursprungsområdena innebär en minskad vilja i EU:s medlemsländer att erkänna avtalsenligt och rättsligt skydd för flyktingar eller personer som åtnjuter subsidiärt skydd.

| 3.5 | Kommittén rekommenderar att de harmoniserade förfaranden som rådet antog den 29 april 2004 genomförs och revideras, och att målet med föreliggande meddelande inte bör vara att ta ett steg mot en prövning av ansökningar i ursprungsområdena. Kommittén rekommenderar däremot att miniminormer antas som uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa garantier som kan sträcka sig längre än de förordade normerna. |
| --- | --- |

3.5

Kommittén rekommenderar att de harmoniserade förfaranden som rådet antog den 29 april 2004 genomförs och revideras, och att målet med föreliggande meddelande inte bör vara att ta ett steg mot en prövning av ansökningar i ursprungsområdena. Kommittén rekommenderar däremot att miniminormer antas som uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa garantier som kan sträcka sig längre än de förordade normerna.

| 3.6 | Det finns många områden som skulle kunna bli flyktinggenererande på grund av diskriminering, bristande respekt för mänskliga rättigheter, förföljelse av förespråkare för mänskliga rättigheter, naturkatastrofer och följder därav, hungersnöd, spekulation, klimatförändring eller en ansamling av orsaker. Kommittén frågar sig om de länder som gränsar till asylsökandenas ursprungsländer alltid är de som är bäst lämpade att ta emot, erkänna och välja ut de flyktingar som är berättigade till vidarebosättningsprogram. Kommittén tvivlar också på att det finns tillräcklig kapacitet hos EU:s representationer i tredje land för att klara detta utan stöd och hjälp från det organiserade civila samhället. Kommittén rekommenderar att de harmoniserade förfaranden som rådet antog den 24 april 2004 genomförs och revideras innan man övergår till den sista fasen, som består i att decentralisera prövningen av ansökningar till ursprungsområdena. |
| --- | --- |

3.6

Det finns många områden som skulle kunna bli flyktinggenererande på grund av diskriminering, bristande respekt för mänskliga rättigheter, förföljelse av förespråkare för mänskliga rättigheter, naturkatastrofer och följder därav, hungersnöd, spekulation, klimatförändring eller en ansamling av orsaker. Kommittén frågar sig om de länder som gränsar till asylsökandenas ursprungsländer alltid är de som är bäst lämpade att ta emot, erkänna och välja ut de flyktingar som är berättigade till vidarebosättningsprogram. Kommittén tvivlar också på att det finns tillräcklig kapacitet hos EU:s representationer i tredje land för att klara detta utan stöd och hjälp från det organiserade civila samhället. Kommittén rekommenderar att de harmoniserade förfaranden som rådet antog den 24 april 2004 genomförs och revideras innan man övergår till den sista fasen, som består i att decentralisera prövningen av ansökningar till ursprungsområdena.

| 3.7 | Kommittén fruktar att bistånd från europeiska, internationella eller lokala sammanslutningar och icke-statliga organisationer inte kan ges (det finns redan svårigheter), på grund av stora avstånd, ökade kostnader, mångfalden av samtalspartner som företräder offentliga myndigheter, eller spända relationer eller brist på medel i vissa länder när det gäller lokala sammanslutningar. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén fruktar att bistånd från europeiska, internationella eller lokala sammanslutningar och icke-statliga organisationer inte kan ges (det finns redan svårigheter), på grund av stora avstånd, ökade kostnader, mångfalden av samtalspartner som företräder offentliga myndigheter, eller spända relationer eller brist på medel i vissa länder när det gäller lokala sammanslutningar.

| 3.8 | Trots behovet av att hjälpa förstaasylländer eller transitländer i ursprungsområdena och öka bidragen till att återskapa normala och värdiga livsvillkor för flyktingarna, bör inte ett eventuellt samarbete med förstaasylländer eller transitländer i fråga om vidarebosättningsprogrammen ersätta vare sig individens rätt att söka asyl inom EU:s territorium eller de skyldigheter som de länder som undertecknat Genèvekonventionen har med avseende på individuella asylansökningar. |
| --- | --- |

3.8

Trots behovet av att hjälpa förstaasylländer eller transitländer i ursprungsområdena och öka bidragen till att återskapa normala och värdiga livsvillkor för flyktingarna, bör inte ett eventuellt samarbete med förstaasylländer eller transitländer i fråga om vidarebosättningsprogrammen ersätta vare sig individens rätt att söka asyl inom EU:s territorium eller de skyldigheter som de länder som undertecknat Genèvekonventionen har med avseende på individuella asylansökningar.

| 3.9 | Kommittén påminner om att politiska medel bör användas fortlöpande i förbindelserna med ursprungslandet, i synnerhet genom att man åberopar och stöder respekten för mänskliga rättigheter, eftersom länderna beroende på personens individuella situation kan vara ursprungsland, värdland eller transitland, samt genom att man fördelar åtagandena mellan alla länder i området. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén påminner om att politiska medel bör användas fortlöpande i förbindelserna med ursprungslandet, i synnerhet genom att man åberopar och stöder respekten för mänskliga rättigheter, eftersom länderna beroende på personens individuella situation kan vara ursprungsland, värdland eller transitland, samt genom att man fördelar åtagandena mellan alla länder i området.

| 3.10 | Massiv flyktingtillströmning är fortfarande möjlig. Direktivet om mottagning vid massiv tillströmning (5) tillämpas bara vid tillströmning till EU:s territorium, och kommittén beklagar att meddelandet inte behandlar det stöd som förordas, eller möjligheten att använda vidarebosättningsprogram i denna situation. |
| --- | --- |

3.10

Massiv flyktingtillströmning är fortfarande möjlig. Direktivet om mottagning vid massiv tillströmning (5) tillämpas bara vid tillströmning till EU:s territorium, och kommittén beklagar att meddelandet inte behandlar det stöd som förordas, eller möjligheten att använda vidarebosättningsprogram i denna situation.

4.   Slutsatser

| 4.1 | Öppnandet av lagliga immigrationskanaler bör motsvara in- och utvandringsbehoven, men asylkanalerna bör förbehållas asylsökande, med strikt beaktande av skyddsbehovet och flyktingarnas behov av att återupprätta ett normalt och värdigt liv. Detta bör ske oberoende av samarbetet med och stödet till tredje land på det ekonomiska och sociala planet eller när det gäller hållbar utveckling inom EU, företeelser som kompletterar men inte ersätter det individuella internationella skyddet. Dessa bör inte sammanblandas, och även om effekter kan ha näraliggande orsaker finns det inget systematiskt orsaksförhållande mellan en regions svaga integrering i den globala ekonomin och bristande respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.1

Öppnandet av lagliga immigrationskanaler bör motsvara in- och utvandringsbehoven, men asylkanalerna bör förbehållas asylsökande, med strikt beaktande av skyddsbehovet och flyktingarnas behov av att återupprätta ett normalt och värdigt liv. Detta bör ske oberoende av samarbetet med och stödet till tredje land på det ekonomiska och sociala planet eller när det gäller hållbar utveckling inom EU, företeelser som kompletterar men inte ersätter det individuella internationella skyddet. Dessa bör inte sammanblandas, och även om effekter kan ha näraliggande orsaker finns det inget systematiskt orsaksförhållande mellan en regions svaga integrering i den globala ekonomin och bristande respekt för mänskliga rättigheter.

| 4.2 | Från alla håll dömer man ut utvecklingen av en gemensam asylpolitik. Icke-statliga organisationer samt nationella och internationella fackföreningar oroas i allt större utsträckning av EU:s oförmåga att hålla sina löften. Det är mot denna bakgrund som kommissionen träder in med ett meddelande om utarbetande och genomförande av ”hållbara lösningar”. |
| --- | --- |

4.2

Från alla håll dömer man ut utvecklingen av en gemensam asylpolitik. Icke-statliga organisationer samt nationella och internationella fackföreningar oroas i allt större utsträckning av EU:s oförmåga att hålla sina löften. Det är mot denna bakgrund som kommissionen träder in med ett meddelande om utarbetande och genomförande av ”hållbara lösningar”.

| 4.3 | Kommittén anser att kommissionen och rådet inte kan bortse från den oro som har uppstått i en situation då Tammerforsåtagandena har följts av direktiv och regleringsåtgärder som har prioriterat ett tillvägagångssätt framför ett annat. Vi menar att den allmänna europeiska opinionen består av flera olika strömningar: Den är inte homogen och inte monolitisk, vilket är karakteristiskt för ett öppet och demokratiskt rättssamhälle. Kommissionen och rådet bör i sina strategier respektive beslut tolka åtagandena från Tammerfors om att skapa ett område med frihet och rättvisa mer i riktning mot medborgerliga och individuella rättigheter, i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna och de skyldigheter som följer därav för staterna. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén anser att kommissionen och rådet inte kan bortse från den oro som har uppstått i en situation då Tammerforsåtagandena har följts av direktiv och regleringsåtgärder som har prioriterat ett tillvägagångssätt framför ett annat. Vi menar att den allmänna europeiska opinionen består av flera olika strömningar: Den är inte homogen och inte monolitisk, vilket är karakteristiskt för ett öppet och demokratiskt rättssamhälle. Kommissionen och rådet bör i sina strategier respektive beslut tolka åtagandena från Tammerfors om att skapa ett område med frihet och rättvisa mer i riktning mot medborgerliga och individuella rättigheter, i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna och de skyldigheter som följer därav för staterna.

| 4.4 | Den inriktning mot säkerhet som följde på attentaten den 11 september 2001 har visat sin begränsning i resultaten av olika nationella och europeiska val, inbegripet den ökande oviljan att rösta, i de olika väpnade konflikter som har övergått till kroniska inbördeskrig och i bristen på grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.4

Den inriktning mot säkerhet som följde på attentaten den 11 september 2001 har visat sin begränsning i resultaten av olika nationella och europeiska val, inbegripet den ökande oviljan att rösta, i de olika väpnade konflikter som har övergått till kroniska inbördeskrig och i bristen på grundläggande mänskliga rättigheter.

| 4.5 | Under de senaste tio åren har EU:s medlemsstater tagit emot och erkänt ett skiftande antal flyktingar, men de verkliga behoven, oavsett EU:s del av det internationella flyktingmottagandet, är sådana att stödprogram i ursprungsområdena (till exempel Afrika, Central- och Sydvästasien och Mellanöstern) och vidarebosättningsprogram i EU kan bidra till att förbättra situationen för flyktingar och asylsökande med rätt till internationellt skydd. |
| --- | --- |

4.5

Under de senaste tio åren har EU:s medlemsstater tagit emot och erkänt ett skiftande antal flyktingar, men de verkliga behoven, oavsett EU:s del av det internationella flyktingmottagandet, är sådana att stödprogram i ursprungsområdena (till exempel Afrika, Central- och Sydvästasien och Mellanöstern) och vidarebosättningsprogram i EU kan bidra till att förbättra situationen för flyktingar och asylsökande med rätt till internationellt skydd.

| 4.6 | Kommittén stöder meddelandets förslag med reservation för att förtydliganden behövs i följande frågor:






  — | Bättre behandling av asylsökande inom medlemsstaternas territorium och stopp för beslut att vägra tillträde utan prövning av ansökan i strid mot principen om icke-avvisning, genom snabbt införlivande och genomförande i medlemsstaterna av direktiven om förfaranden och villkor för flyktningsstatus, och genom att använda sig av möjligheterna att tillämpa normer som är högre än miniminormerna. |
| --- | --- | --- |

4.6

Kommittén stöder meddelandets förslag med reservation för att förtydliganden behövs i följande frågor:

—

Bättre behandling av asylsökande inom medlemsstaternas territorium och stopp för beslut att vägra tillträde utan prövning av ansökan i strid mot principen om icke-avvisning, genom snabbt införlivande och genomförande i medlemsstaterna av direktiven om förfaranden och villkor för flyktningsstatus, och genom att använda sig av möjligheterna att tillämpa normer som är högre än miniminormerna.

| — | Villkoren för icke-statliga organisationers och flyktingstödsorganisationers närvaro i mottagningscentrumen bör förbättras genom att man sluter partnerskapsavtal med myndigheterna i det mottagande landet, eller åtminstone genom att man förtydligar sådana organisationers rättigheter. |
| --- | --- |

—

Villkoren för icke-statliga organisationers och flyktingstödsorganisationers närvaro i mottagningscentrumen bör förbättras genom att man sluter partnerskapsavtal med myndigheterna i det mottagande landet, eller åtminstone genom att man förtydligar sådana organisationers rättigheter.

| — | Översyn av den rätt som getts vissa ursprungsstater eller ”säkra tredje länder” som fungerar som transitländer att bedöma om kraven för flyktingstatus uppfylls. Denna rätt berövar de asylsökande möjligheten till individuell prövning och de rättigheter som är förknippade med detta. |
| --- | --- |

—

Översyn av den rätt som getts vissa ursprungsstater eller ”säkra tredje länder” som fungerar som transitländer att bedöma om kraven för flyktingstatus uppfylls. Denna rätt berövar de asylsökande möjligheten till individuell prövning och de rättigheter som är förknippade med detta.

| — | Klargörande av Genèvekonventionens företräde framför det subsidiära skyddet, både i förfaranden och i rättsligt hänseende (6). |
| --- | --- |

—

Klargörande av Genèvekonventionens företräde framför det subsidiära skyddet, både i förfaranden och i rättsligt hänseende (6).

| — | Klargörande av att personer som deltar i vidarebosättningsprogram erkänns som flyktingar enligt Genèvekonventionen och som flyktingar eller personer i behov av subsidiärt skydd i enlighet med direktivet om villkoren för flyktingstatus, som under alla omständigheter säkerställer respekten för deras grundläggande rättigheter, samt klargörande av att det inte får uppstå en grupp av ”oreglerade fall” i vidarebosättningsländer, inom eller utanför EU, utan klara rättigheter. |
| --- | --- |

—

Klargörande av att personer som deltar i vidarebosättningsprogram erkänns som flyktingar enligt Genèvekonventionen och som flyktingar eller personer i behov av subsidiärt skydd i enlighet med direktivet om villkoren för flyktingstatus, som under alla omständigheter säkerställer respekten för deras grundläggande rättigheter, samt klargörande av att det inte får uppstå en grupp av ”oreglerade fall” i vidarebosättningsländer, inom eller utanför EU, utan klara rättigheter.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se direktiv 2004/83/EG, som antogs av rådet den 29 april 2004.

1

(2)  Se Europaparlamentets rapport A5-0304/2001 (föredragande: R.J.E. Evans) om kommissionens meddelande om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl (KOM(2000)755 slutlig) och dess rapport A5-0291/2001 (föredragande: R.G. Watson) om direktivet om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Europaparlamentets rapport A5-0144/2004 (föredragande: Luis Marinho) om meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Mer tillgängliga, rättvisa och väladministrerade asylsystem” (KOM(2003)315 slutlig).

2

(3)  Se EESK:s yttrande om kommissionens meddelande om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl (KOM(2000)755 slutlig) i EGT C 260, 17.9.2001 (föredragande Dario Mengozzi och Luis Miguel Pariza Castaños) och EESK:s yttrande om direktivet om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus i EGT C 193, 10.7.2001 (föredragande: Vítor Melícias).

3

(4)  Bland annat FN:s flyktingkommissariat, European Council on Refugees and Exiles (ECRE) och Caritas Europe.

4

(5)  Direktiv 2001/55/EG.

5

(6)  Se kommissionens meddelande KOM(2004) 503 slutlig och kommitténs yttrande om detta (SOC/185).

6

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/96 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/96

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en effektivare gemensam asylpolitik inom EU – enhetligt förfarande som nästa steg”

(KOM(2004) 503 slutlig – SEK(2004) 937)

(2005/C 157/17)

Den 15 oktober 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 25 november 2004 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 133 röster för, inga röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 1.1 | Det meddelande som förelagts EESK för yttrande syftar till att förbättra och påskynda handläggningstiden för beviljandet av flyktingstatus och annat internationellt skydd. |
| --- | --- |

1.1

Det meddelande som förelagts EESK för yttrande syftar till att förbättra och påskynda handläggningstiden för beviljandet av flyktingstatus och annat internationellt skydd.

| 1.2 | En utredning görs av vilka fördelar som skulle uppnås med ett snabbare och mer effektivt gemensamt asylförfarande, dvs. en förenkling av de förfaranden som gäller för asylsökande; kommissionen verkar vilja öka allmänhetens förståelse för behandlingen av asylansökningar och för en eventuell avvisning av asylsökande till deras ursprungsland. |
| --- | --- |

1.2

En utredning görs av vilka fördelar som skulle uppnås med ett snabbare och mer effektivt gemensamt asylförfarande, dvs. en förenkling av de förfaranden som gäller för asylsökande; kommissionen verkar vilja öka allmänhetens förståelse för behandlingen av asylansökningar och för en eventuell avvisning av asylsökande till deras ursprungsland.

| 1.3 | Kommissionen argumenterar sedan för mervärdet av sådana förändringar, som resulterar ur ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna och en gemensam metod på grundval av två ömsesidigt beroende angreppsmetoder: inledningsvis ett ”förberedande” skede som sedan följs av gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionen argumenterar sedan för mervärdet av sådana förändringar, som resulterar ur ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna och en gemensam metod på grundval av två ömsesidigt beroende angreppsmetoder: inledningsvis ett ”förberedande” skede som sedan följs av gemenskapslagstiftning.

| 1.4 | Förberedelseperioden skulle bestå av en tids samråd och debatt om de åtgärder medlemsstaterna skall vidta för att införa ett enhetligt förfarande i fråga om att bevilja de två olika typer av skyddsstatus som fastställs i direktivet om villkor för att få asyl (1). |
| --- | --- |

1.4

Förberedelseperioden skulle bestå av en tids samråd och debatt om de åtgärder medlemsstaterna skall vidta för att införa ett enhetligt förfarande i fråga om att bevilja de två olika typer av skyddsstatus som fastställs i direktivet om villkor för att få asyl (1).

| 1.5 | Förberedelseskedet är tänkt att inledas i januari 2005 och pågå samtidigt med genomförandet av den ”första lagstiftningen om det gemensamma europeiska asylsystemet”, som redan antagits (2). |
| --- | --- |

1.5

Förberedelseskedet är tänkt att inledas i januari 2005 och pågå samtidigt med genomförandet av den ”första lagstiftningen om det gemensamma europeiska asylsystemet”, som redan antagits (2).

| 1.6 | Kommissionen kommer före utgången av 2004 att lägga fram en handlingsplan för ett sammanhållet förfarande. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen kommer före utgången av 2004 att lägga fram en handlingsplan för ett sammanhållet förfarande.

| 1.7 | Det föreslagna förberedelseskedet har följande fyra mål:






  — | Inrikta och klarlägga debatten om vilka åtgärder EU skall vidta för att införa ett enhetligt förfarande. |
| --- | --- | --- |

1.7

Det föreslagna förberedelseskedet har följande fyra mål:

—

Inrikta och klarlägga debatten om vilka åtgärder EU skall vidta för att införa ett enhetligt förfarande.

| — | Identifiera de ändringar som måste göras. |
| --- | --- |

—

Identifiera de ändringar som måste göras.

| — | Göra dessa ändringar genom att anpassa verksamhetsrutinerna antingen före eller samtidigt med lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

—

Göra dessa ändringar genom att anpassa verksamhetsrutinerna antingen före eller samtidigt med lagstiftningsarbetet.

| — | Slutligen skall förberedelseskedet också tjäna som underlag för samråd. |
| --- | --- |

—

Slutligen skall förberedelseskedet också tjäna som underlag för samråd.

| 1.8 | EU-lagstiftning utgör det andra steget för att skapa ett gemensamt förfarande för beviljande av flyktingstatus enligt Genèvekonventionen (1951) och New York-protokollet (1967), och för övrigt skyddsbehov enligt direktivet om kvalifikationer och villkor för att få asyl (3). |
| --- | --- |

1.8

EU-lagstiftning utgör det andra steget för att skapa ett gemensamt förfarande för beviljande av flyktingstatus enligt Genèvekonventionen (1951) och New York-protokollet (1967), och för övrigt skyddsbehov enligt direktivet om kvalifikationer och villkor för att få asyl (3).

| 1.9 | I kommissionens meddelande anges vilka områden lagstiftningen skall omfatta – ambitionsnivå, tidsplan för genomförandet av lagstiftningen, tillämpningsområdet, överklaganden, upprätthållandet av Genève-konventionen, upprätthållande av beslutskvaliteten, avvisningsregler och samspel med andra instrument. |
| --- | --- |

1.9

I kommissionens meddelande anges vilka områden lagstiftningen skall omfatta – ambitionsnivå, tidsplan för genomförandet av lagstiftningen, tillämpningsområdet, överklaganden, upprätthållandet av Genève-konventionen, upprätthållande av beslutskvaliteten, avvisningsregler och samspel med andra instrument.

| 1.10 | Det sammanhållna förfarande som studerats är sammanfattningsvis ett sammanhållet förfarande för asylansökningar och internationellt skydd, oavsett vilken status den asylsökande tillerkänns:






  — | Flyktingstatus enligt Genèvekonventionen (1951) och New York-protokollet (1967). |
| --- | --- | --- |

1.10

Det sammanhållna förfarande som studerats är sammanfattningsvis ett sammanhållet förfarande för asylansökningar och internationellt skydd, oavsett vilken status den asylsökande tillerkänns:

—

Flyktingstatus enligt Genèvekonventionen (1951) och New York-protokollet (1967).

| — | En status som innebär rätt till subsidiärt skydd enligt det direktiv 2004/83/EG som rådet antog den 29 april 2004 (4). |
| --- | --- |

—

En status som innebär rätt till subsidiärt skydd enligt det direktiv 2004/83/EG som rådet antog den 29 april 2004 (4).

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén stöder kommissionens ambitionsnivå och håller med kommissionen om att ett sammanhållet förfarande fullt ut måste uppfylla kraven i 1951 års Genèvekonvention. I enlighet med bestämmelserna i direktivet ”Kvalifikationer” bör prövningen av flyktingars rättigheter därför i första hand bygga på förfarandena i 1951 års konvention, och prövningen av subsidiärt skydd bör göras först i andra hand om villkoren för att erhålla flyktingstatus enligt konventionen inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén stöder kommissionens ambitionsnivå och håller med kommissionen om att ett sammanhållet förfarande fullt ut måste uppfylla kraven i 1951 års Genèvekonvention. I enlighet med bestämmelserna i direktivet ”Kvalifikationer” bör prövningen av flyktingars rättigheter därför i första hand bygga på förfarandena i 1951 års konvention, och prövningen av subsidiärt skydd bör göras först i andra hand om villkoren för att erhålla flyktingstatus enligt konventionen inte är uppfyllda.

| 2.2 | Kommittén rekommenderar att denna prioritering fastslås, oavsett vad som händer med införandet av ett sammanhållet förfarande. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén rekommenderar att denna prioritering fastslås, oavsett vad som händer med införandet av ett sammanhållet förfarande.

| 2.3 | Kommittén rekommenderar att avslag på en ansökan om internationellt skydd, och särskilt vägran att tillerkänna flyktingstatus enligt 1951 års Genèvekonvention, alltid skall motiveras, även om subsidiärt skydd medges. Kommittén anser att dessa garantier är nödvändiga för att, som kommissionen framhåller, fullt ut tillämpa 1951 års Genèvekonvention. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén rekommenderar att avslag på en ansökan om internationellt skydd, och särskilt vägran att tillerkänna flyktingstatus enligt 1951 års Genèvekonvention, alltid skall motiveras, även om subsidiärt skydd medges. Kommittén anser att dessa garantier är nödvändiga för att, som kommissionen framhåller, fullt ut tillämpa 1951 års Genèvekonvention.

| 2.4 | När det gäller subsidiärt skydd menar kommittén att asylsökande inte kan bedöma vilken status som grundas på konventionen och vilken som är av subsidiär art. Deras svårigheter ökar i det land där de skall förnya sin ansökan på andra grunder, efter det att flyktingstatus enligt 1951 års Genèvekonvention avslagits, vilket leder till oförståelse, missmod och outhärdliga förseningar. |
| --- | --- |

2.4

När det gäller subsidiärt skydd menar kommittén att asylsökande inte kan bedöma vilken status som grundas på konventionen och vilken som är av subsidiär art. Deras svårigheter ökar i det land där de skall förnya sin ansökan på andra grunder, efter det att flyktingstatus enligt 1951 års Genèvekonvention avslagits, vilket leder till oförståelse, missmod och outhärdliga förseningar.

| 2.5 | Kommittén uppmanar kommissionen att i sitt meddelande och vid lanseringen av förberedelse- och lagstiftningsskedena beakta dels principen om förbud mot avvisning och utvisning (artikel 33 i Genèvekonventionen), dels att säkerställa en effektiv, suspensiv rätt att överklaga ett negativt beslut. En eventuell automatisk (administrativ) prövning av skälen till subsidiärt skydd bör utföras efter den prövning av villkoren för erkännande av flyktingstatus som anges i Genèvekonventionen, och den asylsökande skall ges samma suspensiva rätt att överklaga beslut om avvisning eller utvisning, i enlighet med de internationella och europeiska konventionerna om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén uppmanar kommissionen att i sitt meddelande och vid lanseringen av förberedelse- och lagstiftningsskedena beakta dels principen om förbud mot avvisning och utvisning (artikel 33 i Genèvekonventionen), dels att säkerställa en effektiv, suspensiv rätt att överklaga ett negativt beslut. En eventuell automatisk (administrativ) prövning av skälen till subsidiärt skydd bör utföras efter den prövning av villkoren för erkännande av flyktingstatus som anges i Genèvekonventionen, och den asylsökande skall ges samma suspensiva rätt att överklaga beslut om avvisning eller utvisning, i enlighet med de internationella och europeiska konventionerna om de mänskliga rättigheterna.

| 2.6 | Därför bör icke-statliga organisationer och FN:s flyktingkommissariat ges möjlighet att medverka i existerande administrativa överklagandeinstanser. Om sådana organ inte finns, skall de icke-statliga organisationerna och UNHCR fritt kunna kontakta de asylsökande och ta del av deras ärenden i syfte att underlätta tillträdet och användandet av överklaganderätten vid en rättsinstans. |
| --- | --- |

2.6

Därför bör icke-statliga organisationer och FN:s flyktingkommissariat ges möjlighet att medverka i existerande administrativa överklagandeinstanser. Om sådana organ inte finns, skall de icke-statliga organisationerna och UNHCR fritt kunna kontakta de asylsökande och ta del av deras ärenden i syfte att underlätta tillträdet och användandet av överklaganderätten vid en rättsinstans.

| 2.7 | Kommittén uppmanar kommissionen att i samband med ändringen av direktivet om förfaranden, som antogs av rådet den 19 november 2004 och som på nytt skall föreläggas Europaparlamentet, utvidga tillämpningsområdet genom att inbegripa subsidiärt skydd enligt direktivet om kvalifikationer och att göra en översyn av klassificeringen av ursprungsländer och transitländer som ”säkra tredjeländer”, eftersom denna klassificering fråntar de asylsökande möjligheten att få den individuella situationen och de därmed relaterade rättigheterna prövade. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén uppmanar kommissionen att i samband med ändringen av direktivet om förfaranden, som antogs av rådet den 19 november 2004 och som på nytt skall föreläggas Europaparlamentet, utvidga tillämpningsområdet genom att inbegripa subsidiärt skydd enligt direktivet om kvalifikationer och att göra en översyn av klassificeringen av ursprungsländer och transitländer som ”säkra tredjeländer”, eftersom denna klassificering fråntar de asylsökande möjligheten att få den individuella situationen och de därmed relaterade rättigheterna prövade.

| 2.8 | Kommittén rekommenderar att man undersöker eventuella fel och problem i de befintliga förfarandena för erkännande av flyktingars status under förberedelsefasen. |
| --- | --- |

2.8

Kommittén rekommenderar att man undersöker eventuella fel och problem i de befintliga förfarandena för erkännande av flyktingars status under förberedelsefasen.

| 2.9 | När det gäller bilaterala återtagandeavtal bör rådet – för att ge alla medlemsstater möjlighet att uppfylla sina internationella åtaganden och de europeiska direktiven (5) – säkerställa att det har tillräckliga medel för att i förberedelsefasen inrätta ett harmoniserat system för solidaritet mellan medlemsstaterna, t.ex. ett system för återflyttning och bördefördelning. |
| --- | --- |

2.9

När det gäller bilaterala återtagandeavtal bör rådet – för att ge alla medlemsstater möjlighet att uppfylla sina internationella åtaganden och de europeiska direktiven (5) – säkerställa att det har tillräckliga medel för att i förberedelsefasen inrätta ett harmoniserat system för solidaritet mellan medlemsstaterna, t.ex. ett system för återflyttning och bördefördelning.

| 2.10 | Kommittén uppmanar också kommissionen att göra en översyn av det så kallade påskyndade förfarandet, som innebär att en ingående prövning inte görs av de asylsökandes individuella situation och de därmed relaterade rättigheterna, särskilt överklagande med suspensiv verkan, vilket gör att de kan avvisas till sitt ursprungsland innan överklagandet har prövats i en behörig rättsinstans. |
| --- | --- |

2.10

Kommittén uppmanar också kommissionen att göra en översyn av det så kallade påskyndade förfarandet, som innebär att en ingående prövning inte görs av de asylsökandes individuella situation och de därmed relaterade rättigheterna, särskilt överklagande med suspensiv verkan, vilket gör att de kan avvisas till sitt ursprungsland innan överklagandet har prövats i en behörig rättsinstans.

| 2.11 | Kommittén uppmanar kommissionen att med avseende på möjligheter till och skäl för återsändande till ursprungslandet ta hänsyn till att ett återsändande i vissa fall är omöjligt på grund av hinder som inte är kopplade till flyktningstatus eller av humanitära skäl (t.ex. sjukdom). |
| --- | --- |

2.11

Kommittén uppmanar kommissionen att med avseende på möjligheter till och skäl för återsändande till ursprungslandet ta hänsyn till att ett återsändande i vissa fall är omöjligt på grund av hinder som inte är kopplade till flyktningstatus eller av humanitära skäl (t.ex. sjukdom).

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se direktiv 2004/83/EG om miniminormer för en beskrivning av innebörden i det begrepp om flyktingstatus som antogs av rådet den 29 april 2004, samt EESK:s yttrande i ärendet, EGT C 221, 17/9/2002 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

1

(2)  Se beslut 2000/596/EG om Europeiska flyktingfonden och yttrandet i ärendet i EGT C 168, 16.6.2000 (föredragande: Soscha zu Eulenburg); direktiv 2001/55/EG om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och EESK:s yttrande i EGT C 155, 29.5.2001 (föredragande: Giacomina Cassina); direktivet om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, om vilket rådet nådde en överenskommelse den 19 november 2004, samt EESK:s yttrande i ärendet, EGT C 193, 10.7.2001 (föredragande: Vítor Melícias); direktiv 2003/9/EG om miniminormer för mottagande av asylsökande och EESK:s yttrande i EGT C 48, 21.2.2001 (föredragande: Dario Mengozzi och Luis Miguel Pariza Castaños); förordning 343/2003 om kriterier och mekanismer vid prövning av asylansökan (Dublin II) och EESK:s yttrande i EGT C 125, 27.5.2002 (föredragande: Sukhdev Sharma); direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning, som antogs av rådet den 29 april 2004, samt EESK:s yttrande i ärendet, EGT C 221, 17.9.2002 (föredragande: An Le Nouail-Marlière); beslutet om Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010, om vilket rådet nådde en politisk överenskommelse den 8.6.2004 och yttrande (EUT C 241, 28.9.2004).

2

(3)  Se direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning som antogs av rådet den 29 april 2004, samt EESK:s yttrande i ärendet, EGT C 221, 17.9.2002 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

3

(4)  Se direktiv 2004/83/EG om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning som antogs av rådet den 29 april 2004.

4

(5)  Se punkt 3.13 i EESK:s yttrande om kommissionen meddelande ”Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration” (KOM(2004) 412 slutlig), antaget den 15-16 december 2004 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/99 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/99

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd”

(KOM(2004) 313 slutlig – 2004/0099 COD)

(2005/C 157/18)

Den 15 augusti 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 9 november 2004. Föredragande var José María Zufiaur Narvaiza.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 145 röster för och 5 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Strävan att utvecklingsbiståndet skall utnyttjas effektivare genom minskade transaktionskostnader har medfört att givarsamfundet fortlöpande måste anpassa sina insatser. Det avspeglas i rekommendationerna från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (”OECD/DAC”), som samlar givarländerna och strävar efter att samordna deras biståndspolitik. |
| --- | --- |

1.1

Strävan att utvecklingsbiståndet skall utnyttjas effektivare genom minskade transaktionskostnader har medfört att givarsamfundet fortlöpande måste anpassa sina insatser. Det avspeglas i rekommendationerna från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (”OECD/DAC”), som samlar givarländerna och strävar efter att samordna deras biståndspolitik.

| 1.2 | Efter årtiondens erfarenheter råder det i dag bred enighet om att bruket att direkt eller indirekt binda beviljandet av bistånd till köp av varor och tjänster i givarlandet inte bara är oförenligt med utvecklingsmålen utan också minskar biståndets effektivitet. Kravet på köp av varor och tjänster från offentliga eller privata företag i givarlandet medförde, förutom en uppenbar brist på konkurrens, extrakostnader och främjade korruption. Det skapade en rad störningar på den inre marknaden och stred mot EU:s konkurrensregler, i synnerhet när det gäller principerna om likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

1.2

Efter årtiondens erfarenheter råder det i dag bred enighet om att bruket att direkt eller indirekt binda beviljandet av bistånd till köp av varor och tjänster i givarlandet inte bara är oförenligt med utvecklingsmålen utan också minskar biståndets effektivitet. Kravet på köp av varor och tjänster från offentliga eller privata företag i givarlandet medförde, förutom en uppenbar brist på konkurrens, extrakostnader och främjade korruption. Det skapade en rad störningar på den inre marknaden och stred mot EU:s konkurrensregler, i synnerhet när det gäller principerna om likabehandling och icke-diskriminering.

| 1.3 | Denna fråga har därför stått på givarländernas dagordning de senaste åren, och i mars 2001 antog OECD/DAC en rekommendation angående avbindning av det offentliga utvecklingsbiståndet till de minst utvecklade länderna, som därefter har varit ett referensdokument på detta område. Huvudsyftet med DAC:s rekommendation är att minska transaktionskostnaderna för biståndet med mellan 15 och 30 %. Enligt uppgifter från Världsbanken skulle övergången till ett fullständigt obundet bistånd kunna minska transaktionskostnaderna med 25 %. |
| --- | --- |

1.3

Denna fråga har därför stått på givarländernas dagordning de senaste åren, och i mars 2001 antog OECD/DAC en rekommendation angående avbindning av det offentliga utvecklingsbiståndet till de minst utvecklade länderna, som därefter har varit ett referensdokument på detta område. Huvudsyftet med DAC:s rekommendation är att minska transaktionskostnaderna för biståndet med mellan 15 och 30 %. Enligt uppgifter från Världsbanken skulle övergången till ett fullständigt obundet bistånd kunna minska transaktionskostnaderna med 25 %.

| 1.4 | På EU-nivå fastställdes denna strategi i mars 2002 under det möte som rådet (allmänna frågor) höll i anslutning till Europeiska rådets möte i Barcelona som förberedelse för den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Monterrey. Rådet beslutade att Europeiska unionen skulle följa rekommendationen från DAC om obundet bistånd till de minst utvecklade länderna, och samtidigt behålla det befintliga systemet med förmånspriser inom ramen för förbindelserna mellan EU och AVS-länderna. Rådet och senare även Europaparlamentet (betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet”; KOM(2002) 639 – 2002/2284 (INI) A5-0190/2003) stöder övergången till obundet bistånd på grundval av tre prioriteringar: regional integration och integration över regiongränser, stärkt förvaltning och kapacitet i mottagarländerna samt förhindrande av konkurrenssnedvridning mellan givarländer och mottagarländer. Man tillfogade också principen om ömsesidighet och samarbete med internationella organisationer. |
| --- | --- |

1.4

På EU-nivå fastställdes denna strategi i mars 2002 under det möte som rådet (allmänna frågor) höll i anslutning till Europeiska rådets möte i Barcelona som förberedelse för den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Monterrey. Rådet beslutade att Europeiska unionen skulle följa rekommendationen från DAC om obundet bistånd till de minst utvecklade länderna, och samtidigt behålla det befintliga systemet med förmånspriser inom ramen för förbindelserna mellan EU och AVS-länderna. Rådet och senare även Europaparlamentet (betänkande om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Obundet bistånd: öka biståndets effektivitet”; KOM(2002) 639 – 2002/2284 (INI) A5-0190/2003) stöder övergången till obundet bistånd på grundval av tre prioriteringar: regional integration och integration över regiongränser, stärkt förvaltning och kapacitet i mottagarländerna samt förhindrande av konkurrenssnedvridning mellan givarländer och mottagarländer. Man tillfogade också principen om ömsesidighet och samarbete med internationella organisationer.

| 1.5 | Denna ståndpunkt har vidareutvecklats i gemenskapsorganens senare meddelanden, som nämns i förslaget till förordning. Fortfarande återstod dock uppgiften att fastställa och klarare definiera reglerna för tillträde till gemenskapens externa biståndsinstrument, vilket är syftet med föreliggande förslag. |
| --- | --- |

1.5

Denna ståndpunkt har vidareutvecklats i gemenskapsorganens senare meddelanden, som nämns i förslaget till förordning. Fortfarande återstod dock uppgiften att fastställa och klarare definiera reglerna för tillträde till gemenskapens externa biståndsinstrument, vilket är syftet med föreliggande förslag.

| 1.6 | Eftersom de instrument som finansieras via Europeiska utvecklingsfonden och de som finansieras via EG:s budget har olika rättslig karaktär förefaller det logiskt att inleda två parallella processer. I kommissionens meddelande ”Bygga en gemensam framtid – Politiska förändringar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (1) fastställs ramarna för detta förslag till förordning. Man får dock inte glömma bort att fastställandet av budgeten för Europeiska utvecklingsfonden kommer att påverka situationen i framtiden när fonden omfattas av EU:s budget. Detta förslag till förordning omfattar således bara instrumenten i gemenskapsbudgeten. När Europeiska utvecklingsfonden har förts över till EU:s budget kommer fonden också att omfattas av föreliggande förordning (2). |
| --- | --- |

1.6

Eftersom de instrument som finansieras via Europeiska utvecklingsfonden och de som finansieras via EG:s budget har olika rättslig karaktär förefaller det logiskt att inleda två parallella processer. I kommissionens meddelande ”Bygga en gemensam framtid – Politiska förändringar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013” (1) fastställs ramarna för detta förslag till förordning. Man får dock inte glömma bort att fastställandet av budgeten för Europeiska utvecklingsfonden kommer att påverka situationen i framtiden när fonden omfattas av EU:s budget. Detta förslag till förordning omfattar således bara instrumenten i gemenskapsbudgeten. När Europeiska utvecklingsfonden har förts över till EU:s budget kommer fonden också att omfattas av föreliggande förordning (2).

| 1.7 | Förslaget till förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd är därför relevant och välgrundat. Det gäller såväl EU-institutionernas ovannämnda åtaganden som de principer om subsidiaritet och proportionalitet som nämns i förordningsförslagets motivering. |
| --- | --- |

1.7

Förslaget till förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd är därför relevant och välgrundat. Det gäller såväl EU-institutionernas ovannämnda åtaganden som de principer om subsidiaritet och proportionalitet som nämns i förordningsförslagets motivering.

2.   Kommentarer till de enskilda artiklarna

Artikel 1. Tillämpningsområde

| 2.1 | EESK har inga invändningar, och förordningen har ett lämpligt tillämpningsområde. Samtidigt framgår det klart att vissa budgetinstrument inte berörs av förslaget, däribland budgetstöd. Förteckningen i bilaga I är korrekt. |
| --- | --- |

2.1

EESK har inga invändningar, och förordningen har ett lämpligt tillämpningsområde. Samtidigt framgår det klart att vissa budgetinstrument inte berörs av förslaget, däribland budgetstöd. Förteckningen i bilaga I är korrekt.

Artikel 2. Definition

| 2.2 | EESK delar synpunkten i förordningen att den skall tolkas med hänvisning till terminologin i budgetförordningen och de övriga instrument som ingår i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. |
| --- | --- |

2.2

EESK delar synpunkten i förordningen att den skall tolkas med hänvisning till terminologin i budgetförordningen och de övriga instrument som ingår i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3. Regler för stödberättigande

| 2.3 | Det förefaller logiskt att fastställa olika kategorier beroende på instrumentens karaktär. Det är också lämpligt att framhålla särdragen hos instrument med en geografisk räckvidd för att främja den regionala integrationen och kapacitetsuppbyggnaden. Mot bakgrund av den långa traditionen med bundet bistånd och den tröghet som har blivit följden, framhåller EESK att man måste uppmuntra deltagande av fysiska och juridiska personer från de utvecklingsländer eller övergångsländer som anges i OECD/DAC:s förteckningar. Tillämpningen av principerna om obundet stöd och öppning för offentlig upphandling får inte vara till nackdel för de länder som får utvecklingsstöd från gemenskapen. |
| --- | --- |

2.3

Det förefaller logiskt att fastställa olika kategorier beroende på instrumentens karaktär. Det är också lämpligt att framhålla särdragen hos instrument med en geografisk räckvidd för att främja den regionala integrationen och kapacitetsuppbyggnaden. Mot bakgrund av den långa traditionen med bundet bistånd och den tröghet som har blivit följden, framhåller EESK att man måste uppmuntra deltagande av fysiska och juridiska personer från de utvecklingsländer eller övergångsländer som anges i OECD/DAC:s förteckningar. Tillämpningen av principerna om obundet stöd och öppning för offentlig upphandling får inte vara till nackdel för de länder som får utvecklingsstöd från gemenskapen.

Artikel 4. Ursprungsregler

| 2.4 | EESK välkomnar i linje med föregående artikel alla klargöranden om tillhandahållande av utrustning och material samt om ursprungsregler. EESK vill framhålla att det krävs en mycket strikt efterlevnad av alla internationella normer och regler som rör arbetsförhållanden, miljö och mänskliga rättigheter, vilket kommittén också har påpekat vid tidigare tillfällen (3). Övergången till obundet bistånd och öppningen av marknaderna måste vara förenliga med efterlevnaden av höga krav på socialt skydd och miljöskydd. |
| --- | --- |

2.4

EESK välkomnar i linje med föregående artikel alla klargöranden om tillhandahållande av utrustning och material samt om ursprungsregler. EESK vill framhålla att det krävs en mycket strikt efterlevnad av alla internationella normer och regler som rör arbetsförhållanden, miljö och mänskliga rättigheter, vilket kommittén också har påpekat vid tidigare tillfällen (3). Övergången till obundet bistånd och öppningen av marknaderna måste vara förenliga med efterlevnaden av höga krav på socialt skydd och miljöskydd.

Artikel 5. Ömsesidighet gentemot tredjeländer

| 2.5 | EESK delar helt och fullt uppfattningen att ömsesidighet skall tillämpas i praktiken och inte bara officiellt. Tidigare erfarenheter talar för att vidta denna grundläggande försiktighetsåtgärd och för att ömsesidighet skall beviljas på grundval av öppenhet, konsekvens och proportionalitet. Formuleringen ”så långt detta är möjligt” när det hänvisas till mottagarländerna i artikel 5.5 förtar dock effekten av detta. EESK föreslår att man hänvisar till partnerskapsprincipen, som utgör en grundpelare i såväl EU:s som CAD:s utvecklingspolitik, för att understryka mottagarländernas deltagande. |
| --- | --- |

2.5

EESK delar helt och fullt uppfattningen att ömsesidighet skall tillämpas i praktiken och inte bara officiellt. Tidigare erfarenheter talar för att vidta denna grundläggande försiktighetsåtgärd och för att ömsesidighet skall beviljas på grundval av öppenhet, konsekvens och proportionalitet. Formuleringen ”så långt detta är möjligt” när det hänvisas till mottagarländerna i artikel 5.5 förtar dock effekten av detta. EESK föreslår att man hänvisar till partnerskapsprincipen, som utgör en grundpelare i såväl EU:s som CAD:s utvecklingspolitik, för att understryka mottagarländernas deltagande.

Artikel 6. Undantag från reglerna om stödberättigande och ursprung

| 2.6 | Det är logiskt att denna typ av förordning innehåller undantag för att kunna tillämpas flexibelt. Dessa undantag är motiverade i väl underbyggda fall som vid extrem brådska och om produkterna eller tjänsterna inte finns att tillgå på marknaden. |
| --- | --- |

2.6

Det är logiskt att denna typ av förordning innehåller undantag för att kunna tillämpas flexibelt. Dessa undantag är motiverade i väl underbyggda fall som vid extrem brådska och om produkterna eller tjänsterna inte finns att tillgå på marknaden.

Artikel 7. Åtgärder som inbegriper internationella institutioner eller tredjeländer

| 2.7 | Denna hänvisning är nödvändig och adekvat eftersom en stor del av biståndet kanaliseras via multilaterala eller andra organisationer, och eftersom många åtgärder är medfinansierade. Det är viktigt att särskilt i dessa fall slå vakt om jämlik behandling av givarna och om ömsesidigheten. |
| --- | --- |

2.7

Denna hänvisning är nödvändig och adekvat eftersom en stor del av biståndet kanaliseras via multilaterala eller andra organisationer, och eftersom många åtgärder är medfinansierade. Det är viktigt att särskilt i dessa fall slå vakt om jämlik behandling av givarna och om ömsesidigheten.

Artikel 8. Humanitärt bistånd

| 2.8 | Den särskilda karaktären hos det humanitära biståndet, som blir allt viktigare i internationella sammanhang, motiverade att man redan genom förordning nr 1257/96 införde ett antal undantag från gemenskapens regelverk. Det nya partnerskapsramavtal som Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO) ingår med finansierade organ följer fortfarande denna strategi. Detta är en klok strategi för att snabbt och effektivt kunna reagera på kriser, och det är också lämpligt att denna förordning skall tillämpas i de fall då det krävs offentlig upphandling. |
| --- | --- |

2.8

Den särskilda karaktären hos det humanitära biståndet, som blir allt viktigare i internationella sammanhang, motiverade att man redan genom förordning nr 1257/96 införde ett antal undantag från gemenskapens regelverk. Det nya partnerskapsramavtal som Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd (ECHO) ingår med finansierade organ följer fortfarande denna strategi. Detta är en klok strategi för att snabbt och effektivt kunna reagera på kriser, och det är också lämpligt att denna förordning skall tillämpas i de fall då det krävs offentlig upphandling.

Artikel 9. Den snabba insatsmekanismen

| 2.9 | I likhet med ovannämnda fall är det rimligt att denna typ av mekanismer innefattar särskilda förfaranden och kriterier. Ändringen gäller artikel 6.4 b). |
| --- | --- |

2.9

I likhet med ovannämnda fall är det rimligt att denna typ av mekanismer innefattar särskilda förfaranden och kriterier. Ändringen gäller artikel 6.4 b).

Artikel 10. Genomförande av förordningen

| 2.10 | För att uppnå målen ändrar förordningen de relevanta delarna av de tidigare förordningar som nämns i bilaga I. Denna åtgärd motiveras av de många rättsakter och därigenom de olika instrument som infördes under 1990-talet. Uttrycket ”periodiskt” är dock något tveksamt. |
| --- | --- |

2.10

För att uppnå målen ändrar förordningen de relevanta delarna av de tidigare förordningar som nämns i bilaga I. Denna åtgärd motiveras av de många rättsakter och därigenom de olika instrument som infördes under 1990-talet. Uttrycket ”periodiskt” är dock något tveksamt.

Artikel 11. Ikraftträdande

| 2.11 | EESK har inga kommentarer om denna punkt. |
| --- | --- |

2.11

EESK har inga kommentarer om denna punkt.

3.   Helhetsbedömning

| 3.1 | Detta förslag till förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd är i linje med givarorganens vedertagna praxis och EU-institutionernas och medlemsstaternas tidigare ståndpunkter. Enligt EESK innehåller det därmed ingenting som strider mot eller är negativt för unionens utvecklingssamarbete eller externa biståndsinsatser. Tvärtom bidrar det till att öka effektiviteten i EU:s utvecklingssamarbete och till att stärka respekten för dess tre grundpelare: konsekvens, komplementaritet och samordning. |
| --- | --- |

3.1

Detta förslag till förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd är i linje med givarorganens vedertagna praxis och EU-institutionernas och medlemsstaternas tidigare ståndpunkter. Enligt EESK innehåller det därmed ingenting som strider mot eller är negativt för unionens utvecklingssamarbete eller externa biståndsinsatser. Tvärtom bidrar det till att öka effektiviteten i EU:s utvecklingssamarbete och till att stärka respekten för dess tre grundpelare: konsekvens, komplementaritet och samordning.

| 3.2 | EESK vill dock framhålla vissa centrala idéer och ett antal aspekter som skulle kunna klargöras mer i detalj i förordningen. |
| --- | --- |

3.2

EESK vill dock framhålla vissa centrala idéer och ett antal aspekter som skulle kunna klargöras mer i detalj i förordningen.

| 3.3 | Man bör understryka att mottagarländerna måste ha en framträdande roll eftersom de är centrala för utvecklingen i sina respektive länder. Övergången till obundet bistånd får inte ge negativa effekter för dem utan det måste stimulera till ökat samarbete med dessa länder i enlighet med rekommendationerna i de ovannämnda internationella dokumenten och EU-institutionernas ståndpunkter. Kommittén vill dock rekommendera mottagarländerna att tillämpa principerna om öppenhet, likabehandling, ömsesidigt erkännande och proportionalitet vid offentlig upphandling samt goda fövaltningsrutiner för att de skall utvecklas såväl politiskt som ekonomiskt och socialt. |
| --- | --- |

3.3

Man bör understryka att mottagarländerna måste ha en framträdande roll eftersom de är centrala för utvecklingen i sina respektive länder. Övergången till obundet bistånd får inte ge negativa effekter för dem utan det måste stimulera till ökat samarbete med dessa länder i enlighet med rekommendationerna i de ovannämnda internationella dokumenten och EU-institutionernas ståndpunkter. Kommittén vill dock rekommendera mottagarländerna att tillämpa principerna om öppenhet, likabehandling, ömsesidigt erkännande och proportionalitet vid offentlig upphandling samt goda fövaltningsrutiner för att de skall utvecklas såväl politiskt som ekonomiskt och socialt.

| 3.4 | För att förbättra tillämpningen av föreliggande förordning och klarare lokalisera flaskhalsar och brister i systemet bör man ingående analysera gemenskapens biståndsinsatser när det gäller överföringskostnader, reella kostnader för transporter och införskaffande av produkter. Även om förordningen i sin anda och ordalydelse förefaller syfta till förenkling och effektivisering, befarar EESK att den kan leda till nya, rigida regler som skapar ökad byråkrati och motverkar snabba biståndsinsatser. |
| --- | --- |

3.4

För att förbättra tillämpningen av föreliggande förordning och klarare lokalisera flaskhalsar och brister i systemet bör man ingående analysera gemenskapens biståndsinsatser när det gäller överföringskostnader, reella kostnader för transporter och införskaffande av produkter. Även om förordningen i sin anda och ordalydelse förefaller syfta till förenkling och effektivisering, befarar EESK att den kan leda till nya, rigida regler som skapar ökad byråkrati och motverkar snabba biståndsinsatser.

| 3.5 | Man bör genomgående i förordningen värna om efterlevnaden av internationella sociala normer och arbets- och miljönormer samt säkerställa att den inte på något sätt uppmuntrar till social, arbetsrättslig eller miljömässig dumpning. Även om man erkänner att samarbetsparterna i de länder som får bistånd från EU har en central roll och verkar för partnerskapsprincipen så får man inte bortse från efterlevnaden av andra arbetsrelaterade, sociala och miljömässiga normer. Artikel 4 i förslaget till förordning bör innehålla en uttrycklig hänvisning till denna fråga. |
| --- | --- |

3.5

Man bör genomgående i förordningen värna om efterlevnaden av internationella sociala normer och arbets- och miljönormer samt säkerställa att den inte på något sätt uppmuntrar till social, arbetsrättslig eller miljömässig dumpning. Även om man erkänner att samarbetsparterna i de länder som får bistånd från EU har en central roll och verkar för partnerskapsprincipen så får man inte bortse från efterlevnaden av andra arbetsrelaterade, sociala och miljömässiga normer. Artikel 4 i förslaget till förordning bör innehålla en uttrycklig hänvisning till denna fråga.

| 3.6 | Det råder i dag allmän enighet om att det bundna biståndets alltför stora betydelse utgör en av de begränsningar som skapats av den rådande biståndsmodellen, vilket har minskat modellens effektivitet och trovärdighet eftersom man har prioriterat varor och tjänster i ”givarländerna”. Övergången till obundet stöd är inget självändamål utan skall betraktas som ett verktyg och ett medel för att uppnå bättre resultat till lägre kostnad. Det är därför av avgörande betydelse att mottagarländerna deltar i större utsträckning och tar makten över sin egen utveckling genom att främja deltagande av alla former av samhälls- och arbetsmarknadsorganisationer i processen. |
| --- | --- |

3.6

Det råder i dag allmän enighet om att det bundna biståndets alltför stora betydelse utgör en av de begränsningar som skapats av den rådande biståndsmodellen, vilket har minskat modellens effektivitet och trovärdighet eftersom man har prioriterat varor och tjänster i ”givarländerna”. Övergången till obundet stöd är inget självändamål utan skall betraktas som ett verktyg och ett medel för att uppnå bättre resultat till lägre kostnad. Det är därför av avgörande betydelse att mottagarländerna deltar i större utsträckning och tar makten över sin egen utveckling genom att främja deltagande av alla former av samhälls- och arbetsmarknadsorganisationer i processen.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2004) 101 slutlig, 10.2.2004.

1

(2)  Det är svårt att i nuläget förutse när Europeiska utvecklingsfonden kan överföras till gemenskapsbudgeten.

2

(3)  Se Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om ”Mänskliga rättigheter på arbetsplatsen” (föredragande: Heinz Putzhammer och José Ignacio Gafo Fernández, EGT C 260, 17.9.2001, s. 79–85) och om ”EU:s allmänna preferenssystem (GSP)” (föredragande: Antonello Pezzini, EUT C 112, 30.4.2004).

3

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/102

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: fullbordandet av en hållbar modell för europas jordbruk genom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken – reformen av sockersektorn”

(KOM(2004) 499 slutlig)

(2005/C 157/19)

Den 15 juli 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var Jean-Paul Bastian och medföredragande var Rudolf Strasser.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog kommittén följande yttrande med 137 röster för, 21 röster mot och 11 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Tjugoen länder i EU producerar betsocker. De franska utomeuropeiska departementen och Spanien producerar en mindre mängd rörsocker (280 000 ton). EU:s totala sockerproduktion varierar mellan 17 och 20 miljoner ton per år, och sockerkonsumtionen uppskattas till 16 miljoner ton. |
| --- | --- |

1.1

Tjugoen länder i EU producerar betsocker. De franska utomeuropeiska departementen och Spanien producerar en mindre mängd rörsocker (280 000 ton). EU:s totala sockerproduktion varierar mellan 17 och 20 miljoner ton per år, och sockerkonsumtionen uppskattas till 16 miljoner ton.

| 1.2 | Sockerbetan används som växelbruksgröda och odlas på 2,2 miljoner hektar av 350 000 jordbrukare (i genomsnitt strax över 6 hektar per betodlare). Sockerbetorna bearbetas i cirka 200 sockerbruk som sysselsätter närmare 60 000 anställda. |
| --- | --- |

1.2

Sockerbetan används som växelbruksgröda och odlas på 2,2 miljoner hektar av 350 000 jordbrukare (i genomsnitt strax över 6 hektar per betodlare). Sockerbetorna bearbetas i cirka 200 sockerbruk som sysselsätter närmare 60 000 anställda.

| 1.3 | Dessutom produceras i EU 500 000 ton isoglukos och 250 000 ton inulinsirap, och det finns en raffineringsindustri för rårörsocker (varav merparten – 1,5 miljoner ton – importeras från AVS-länderna (1)). |
| --- | --- |

1.3

Dessutom produceras i EU 500 000 ton isoglukos och 250 000 ton inulinsirap, och det finns en raffineringsindustri för rårörsocker (varav merparten – 1,5 miljoner ton – importeras från AVS-länderna (1)).

| 1.4 | När det gäller sektorn för socker, isoglukos och inulinsirap har tillämpningen av systemet med produktionskvoter i enlighet med förordning 1785/81 vid upprepade tillfällen förlängts. Den senaste förlängningen skedde 2001 och avser de fem regleringsåren 2001/2002 till 2005/2006. Det rör sig om förordning (EG) nr 1260/2001 som, i förhållande till tidigare förordning, innehåller ett par viktiga ändringar: Priserna fastställs till och med den 30 juni 2006, lagringssystemet avskaffas, finansieringen av lagring av socker som har överförts upphävs, kvoterna minskas med 115 000 ton, och betodlarna och sockerfabrikanterna skall svara för de totala kostnaderna för produktionsbidraget till den kemiska industrin. |
| --- | --- |

1.4

När det gäller sektorn för socker, isoglukos och inulinsirap har tillämpningen av systemet med produktionskvoter i enlighet med förordning 1785/81 vid upprepade tillfällen förlängts. Den senaste förlängningen skedde 2001 och avser de fem regleringsåren 2001/2002 till 2005/2006. Det rör sig om förordning (EG) nr 1260/2001 som, i förhållande till tidigare förordning, innehåller ett par viktiga ändringar: Priserna fastställs till och med den 30 juni 2006, lagringssystemet avskaffas, finansieringen av lagring av socker som har överförts upphävs, kvoterna minskas med 115 000 ton, och betodlarna och sockerfabrikanterna skall svara för de totala kostnaderna för produktionsbidraget till den kemiska industrin.

| 1.5 | Kommissionen lade den 14 juli 2004 fram ett meddelande om en reform av sockersektorn som ett steg i utvecklingen mot ett hållbart europeiskt jordbruk (KOM(2004) 499 slutlig). |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen lade den 14 juli 2004 fram ett meddelande om en reform av sockersektorn som ett steg i utvecklingen mot ett hållbart europeiskt jordbruk (KOM(2004) 499 slutlig).

| 1.6 | I meddelandet föreslår kommissionen genomgripande förändringar med avseende på sockerordningen, priserna och kvoterna med början den 1 juli 2005, och man överväger att lägga fram nya förslag avseende pris- och kvotnivåerna under 2008. Kommissionen strävar efter att integrera den gemensamma organisationen av marknaden för socker i processen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, att göra den europeiska sockermarknaden mindre attraktiv för import, att kraftigt minska exporten av kvotbelagt socker med exportbidrag och avskaffa produktionsbidraget för socker som säljs till kemiindustrin. |
| --- | --- |

1.6

I meddelandet föreslår kommissionen genomgripande förändringar med avseende på sockerordningen, priserna och kvoterna med början den 1 juli 2005, och man överväger att lägga fram nya förslag avseende pris- och kvotnivåerna under 2008. Kommissionen strävar efter att integrera den gemensamma organisationen av marknaden för socker i processen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, att göra den europeiska sockermarknaden mindre attraktiv för import, att kraftigt minska exporten av kvotbelagt socker med exportbidrag och avskaffa produktionsbidraget för socker som säljs till kemiindustrin.

| 1.7 | Kommissionen föreslår att A- och B-kvoterna i det nuvarande kvotsystemet slås ihop till en enda kvot, och att sockerkvoterna minskas med 1,3 miljoner ton och senare med ytterligare 500 000 ton per år under de tre följande regleringsåren (dvs. en total minskning med 2,8 miljoner ton socker eller 16 %). |
| --- | --- |

1.7

Kommissionen föreslår att A- och B-kvoterna i det nuvarande kvotsystemet slås ihop till en enda kvot, och att sockerkvoterna minskas med 1,3 miljoner ton och senare med ytterligare 500 000 ton per år under de tre följande regleringsåren (dvs. en total minskning med 2,8 miljoner ton socker eller 16 %).

| 1.8 | Samtidigt med denna minskning av sockerkvoterna föreslår kommissionen en ökning av isoglukoskvoterna med 100 000 ton per år under tre års tid (dvs. en ökning med 60 %) samt att inulinkvoterna bevaras på samma nivå. |
| --- | --- |

1.8

Samtidigt med denna minskning av sockerkvoterna föreslår kommissionen en ökning av isoglukoskvoterna med 100 000 ton per år under tre års tid (dvs. en ökning med 60 %) samt att inulinkvoterna bevaras på samma nivå.

| 1.9 | För att säkerställa den omstrukturering av sockersektorn som kommissionen anser vara nödvändig, föreslår man att kvoterna fritt skall kunna överföras mellan medlemsstaterna. Förslaget innehåller även en möjlighet som innebär att EU och medlemsstaterna tillsammans finansierar ett stöd på 250 euro per ton kvoterat socker till de sockerproducenter som inte lyckas avsätta sin kvot och som annars riskerar att överge sockerproduktionen. Stödet syftar till att göra det lättare för dessa sockerproducenter att uppfylla sina skyldigheter när det gäller sociallagstiftning och miljörehabilitering. |
| --- | --- |

1.9

För att säkerställa den omstrukturering av sockersektorn som kommissionen anser vara nödvändig, föreslår man att kvoterna fritt skall kunna överföras mellan medlemsstaterna. Förslaget innehåller även en möjlighet som innebär att EU och medlemsstaterna tillsammans finansierar ett stöd på 250 euro per ton kvoterat socker till de sockerproducenter som inte lyckas avsätta sin kvot och som annars riskerar att överge sockerproduktionen. Stödet syftar till att göra det lättare för dessa sockerproducenter att uppfylla sina skyldigheter när det gäller sociallagstiftning och miljörehabilitering.

| 1.10 | Kommissionen föreslår att privat lagring (2) och obligatorisk överföring av sockerkvoter skall ersätta interventionerna och nedklassningsmekanismen. Syftet är att säkerställa priserna genom marknadsbalans och att respektera WTO-åtagandena. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionen föreslår att privat lagring (2) och obligatorisk överföring av sockerkvoter skall ersätta interventionerna och nedklassningsmekanismen. Syftet är att säkerställa priserna genom marknadsbalans och att respektera WTO-åtagandena.

| 1.11 | I fråga om priser föreslår kommissionen att man skall ersätta interventionspriset för socker med ett referenspris som skall tjäna som underlag vid beräkningen av minimipris vid import från AVS-länderna och de minst utvecklade länderna samt som tröskelvärde för privat lagring och överföring av överskottsmängder till följande år. Det institutionella stödpriset skall minskas i två steg; Kommissionen föreslår ett referenspris på 506 euro per ton vitsocker under 2005/2006 och 2006/2007, och på 421 euro per ton under 2007/2008. Detta kan jämföras med det nuvarande interventionspriset på 631,90 euro per ton och ett viktat marknadspris (A+B) som uppskattas till 655 euro. |
| --- | --- |

1.11

I fråga om priser föreslår kommissionen att man skall ersätta interventionspriset för socker med ett referenspris som skall tjäna som underlag vid beräkningen av minimipris vid import från AVS-länderna och de minst utvecklade länderna samt som tröskelvärde för privat lagring och överföring av överskottsmängder till följande år. Det institutionella stödpriset skall minskas i två steg; Kommissionen föreslår ett referenspris på 506 euro per ton vitsocker under 2005/2006 och 2006/2007, och på 421 euro per ton under 2007/2008. Detta kan jämföras med det nuvarande interventionspriset på 631,90 euro per ton och ett viktat marknadspris (A+B) som uppskattas till 655 euro.

| 1.11.1 | Samtidigt skulle det viktade minimipriset för sockerbetor under kvoterna A+B minskas från nuvarande 43,60 euro per ton till 32,80 euro per ton under 2005/2006 och 2006/2007 (-25 %) och 27,40 euro per ton under 2007/2008 (-37 %). Baspriset för sockerbetor är för närvarande 47,67 euro per ton. Prissänkningen är större i vissa medlemsstater än i andra på grund av att A- och B-kvoterna har olika proportioner. |
| --- | --- |

1.11.1

Samtidigt skulle det viktade minimipriset för sockerbetor under kvoterna A+B minskas från nuvarande 43,60 euro per ton till 32,80 euro per ton under 2005/2006 och 2006/2007 (-25 %) och 27,40 euro per ton under 2007/2008 (-37 %). Baspriset för sockerbetor är för närvarande 47,67 euro per ton. Prissänkningen är större i vissa medlemsstater än i andra på grund av att A- och B-kvoterna har olika proportioner.

| 1.11.2 | Inkomstbortfallet till följd av det minskade viktade priset för sockerbetor bör enligt kommissionen kunna kompenseras till 60 % av ett direkt inkomststöd, frikopplat från produktionen (i enlighet med bestämmelserna i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003). |
| --- | --- |

1.11.2

Inkomstbortfallet till följd av det minskade viktade priset för sockerbetor bör enligt kommissionen kunna kompenseras till 60 % av ett direkt inkomststöd, frikopplat från produktionen (i enlighet med bestämmelserna i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003).

| 1.11.3 | Enligt kommissionens beräkningar kommer budgetkostnaderna för det direkta frikopplade inkomststödet att uppgå till 895 miljoner euro 2005/2006 och 2006/2007, och till 1,340 miljarder euro per år från och med 2007/2008. |
| --- | --- |

1.11.3

Enligt kommissionens beräkningar kommer budgetkostnaderna för det direkta frikopplade inkomststödet att uppgå till 895 miljoner euro 2005/2006 och 2006/2007, och till 1,340 miljarder euro per år från och med 2007/2008.

| 1.12 | Kommissionen föreslår att man skall avskaffa produktionsstödet till kemi- och läkemedelsindustrin (3) och ge dessa industrier möjlighet att köpa C-socker, i likhet med sektorn för produktion av alkohol och jäst. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen föreslår att man skall avskaffa produktionsstödet till kemi- och läkemedelsindustrin (3) och ge dessa industrier möjlighet att köpa C-socker, i likhet med sektorn för produktion av alkohol och jäst.

| 1.13 | Avseende kontakterna med sockerleverantörerna inom ramen för preferensavtalen med AVS-länderna, föreslår kommissionen att man skall bevara sockerprotokollet med AVS-länderna med importkvoter, men med en minskning av garantipriset som motsvarar minskningen av priset på sockerbetor. För att göra det lättare för AVS-länderna att anpassa sig till de nya förhållandena, föreslår kommissionen att man skall inleda en dialog med dessa länder med utgångspunkt i en handlingsplan som skall läggas fram före slutet av 2004. |
| --- | --- |

1.13

Avseende kontakterna med sockerleverantörerna inom ramen för preferensavtalen med AVS-länderna, föreslår kommissionen att man skall bevara sockerprotokollet med AVS-länderna med importkvoter, men med en minskning av garantipriset som motsvarar minskningen av priset på sockerbetor. För att göra det lättare för AVS-länderna att anpassa sig till de nya förhållandena, föreslår kommissionen att man skall inleda en dialog med dessa länder med utgångspunkt i en handlingsplan som skall läggas fram före slutet av 2004.

| 1.13.1 | Vidare föreslår kommissionen att man skall avskaffa raffineringsstödet för socker från AVS-länderna och de utomeuropeiska franska departementen och på sikt avskaffa instrumentet för ”maximibehov”. |
| --- | --- |

1.13.1

Vidare föreslår kommissionen att man skall avskaffa raffineringsstödet för socker från AVS-länderna och de utomeuropeiska franska departementen och på sikt avskaffa instrumentet för ”maximibehov”.

| 1.14 | När det gäller de minst utvecklade länderna föreslår kommissionen inte någon kvantitativ importreglering. Priserna på socker som importeras från de minst utvecklade länderna bör enligt kommissionen minst motsvara AVS-ländernas minimipris. Avseende Balkanländerna planerar kommissionen att förhandla om en importkvot. Enligt ”Allt utom vapen”-initiativet kommer socker från 49 av de minst utvecklade länderna från och med 2009 att få föras in på den europeiska marknaden utan tullavgifter och kvoter. |
| --- | --- |

1.14

När det gäller de minst utvecklade länderna föreslår kommissionen inte någon kvantitativ importreglering. Priserna på socker som importeras från de minst utvecklade länderna bör enligt kommissionen minst motsvara AVS-ländernas minimipris. Avseende Balkanländerna planerar kommissionen att förhandla om en importkvot. Enligt ”Allt utom vapen”-initiativet kommer socker från 49 av de minst utvecklade länderna från och med 2009 att få föras in på den europeiska marknaden utan tullavgifter och kvoter.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK anser att vissa förändringar och anpassningar av den gemensamma organisationen av marknaden för socker har blivit nödvändiga mot bakgrund av följande:






  — | Initiativet ”Allt utom vapen” från 2001, som riktade sig till de minst utvecklade länderna men vars konsekvenser för sockersektorn underskattades av kommissionen vid denna tidpunkt. |
| --- | --- | --- |

2.1

EESK anser att vissa förändringar och anpassningar av den gemensamma organisationen av marknaden för socker har blivit nödvändiga mot bakgrund av följande:

—

Initiativet ”Allt utom vapen” från 2001, som riktade sig till de minst utvecklade länderna men vars konsekvenser för sockersektorn underskattades av kommissionen vid denna tidpunkt.

| — | Den allmänna trenden att avreglera de europeiska jordbruksmarknaderna till följd av WTO-förhandlingarna. |
| --- | --- |

—

Den allmänna trenden att avreglera de europeiska jordbruksmarknaderna till följd av WTO-förhandlingarna.

| — | Hoten mot den europeiska sockerexporten som ett resultat av WTO:s panel om socker och handelsförhandlingarna under Doharundan. |
| --- | --- |

—

Hoten mot den europeiska sockerexporten som ett resultat av WTO:s panel om socker och handelsförhandlingarna under Doharundan.

| — | Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

—

Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

Det rör sig alltså inte om att avgöra om en reform verkligen behövs, utan att undersöka vilket slags reform som behövs, vad den bör omfatta och när den skall träda i kraft.

| 2.2 | Kommissionen förespråkar en radikal omstrukturering av sockerordningen, vilket motiveras med att det nuvarande systemet för sockersektorn kritiseras för ”brist på konkurrens, snedvridning av marknaden, höga priser för konsumenter och användare och dess inverkan på världsmarknaden, som framför allt drabbar utvecklingsländer”. EESK beklagar att kommissionen stöder sig på en sådan allmän kritik utan att denna bekräftas av noggranna studier. EESK hänvisar i sammanhanget till sitt yttrande av den 20 november 2004 (4): |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen förespråkar en radikal omstrukturering av sockerordningen, vilket motiveras med att det nuvarande systemet för sockersektorn kritiseras för ”brist på konkurrens, snedvridning av marknaden, höga priser för konsumenter och användare och dess inverkan på världsmarknaden, som framför allt drabbar utvecklingsländer”. EESK beklagar att kommissionen stöder sig på en sådan allmän kritik utan att denna bekräftas av noggranna studier. EESK hänvisar i sammanhanget till sitt yttrande av den 20 november 2004 (4):

| 2.3 | EESK kan konstatera att kommissionens förslag i hög grad föregriper internationella tidsfrister och underminerar förhandlingsmandatet i WTO. Detta är obetänksamt och kan vara till skada för försvaret av EU:s sockerindustris och dess förmånsleverantörers legitima intressen. Det gör det samtidigt omöjligt för kommissionen att behandla frågan om socker utöver kvoterna. |
| --- | --- |

2.3

EESK kan konstatera att kommissionens förslag i hög grad föregriper internationella tidsfrister och underminerar förhandlingsmandatet i WTO. Detta är obetänksamt och kan vara till skada för försvaret av EU:s sockerindustris och dess förmånsleverantörers legitima intressen. Det gör det samtidigt omöjligt för kommissionen att behandla frågan om socker utöver kvoterna.

| 2.4 | EESK oroar sig över konsekvenserna av de föreslagna pris- och kvotsänkningarna med avseende på EU:s socker- och betproduktion, de många familjejordbrukens inkomster, hållbarheten inom sockersektorns industri- och handelsaktiviteter, sysselsättningen inom sockerindustrin och på landsbygden samt dess effekter på mångfunktionaliteten, framför allt i missgynnade och isolerade områden liksom i regioner i de nya medlemsstaterna där det krävs stora investeringar för att finansiera omstruktureringar. EESK betvivlar att kommissionens reformförslag beaktar den europeiska jordbruksmodellen, mångfunktionaliteten och hållbarhetsprincipen i enlighet med Europeiska rådets enhälliga beslut i Luxemburg i december 1997 (5). Vidare anser kommittén att reformförslagen strider mot Lissabonstrategin, som uttryckligen nämner nya arbetstillfällen som en av sina målsättningar. |
| --- | --- |

2.4

EESK oroar sig över konsekvenserna av de föreslagna pris- och kvotsänkningarna med avseende på EU:s socker- och betproduktion, de många familjejordbrukens inkomster, hållbarheten inom sockersektorns industri- och handelsaktiviteter, sysselsättningen inom sockerindustrin och på landsbygden samt dess effekter på mångfunktionaliteten, framför allt i missgynnade och isolerade områden liksom i regioner i de nya medlemsstaterna där det krävs stora investeringar för att finansiera omstruktureringar. EESK betvivlar att kommissionens reformförslag beaktar den europeiska jordbruksmodellen, mångfunktionaliteten och hållbarhetsprincipen i enlighet med Europeiska rådets enhälliga beslut i Luxemburg i december 1997 (5). Vidare anser kommittén att reformförslagen strider mot Lissabonstrategin, som uttryckligen nämner nya arbetstillfällen som en av sina målsättningar.

| 2.5 | EESK uppmanar kommissionen att göra en djupgående och kontrollerbar studie för att ta reda på i vilka regioner betproduktionen och sockerindustrin kommer att äventyras och hur många direkta och indirekta arbetstillfällen inom jordbruk och industri som totalt kommer att hotas. Den konsekvensanalys som kommissionen presenterade förra året innehåller i själva verket inte sådan information. |
| --- | --- |

2.5

EESK uppmanar kommissionen att göra en djupgående och kontrollerbar studie för att ta reda på i vilka regioner betproduktionen och sockerindustrin kommer att äventyras och hur många direkta och indirekta arbetstillfällen inom jordbruk och industri som totalt kommer att hotas. Den konsekvensanalys som kommissionen presenterade förra året innehåller i själva verket inte sådan information.

| 2.6 | EESK tror inte att det reformalternativ som kommissionen valt och som syftar till att uppnå jämvikt på marknaden genom sänkta priser kommer att nå sitt mål. Detta alternativ säkerställer inte heller en solid europeisk betodling och sockerindustri på sikt, och respekterar inte EU:s åtaganden gentemot de utvecklingsländer som är förmånsleverantörer av socker. Sänkningarna kommer i själva verket att betyda slutet för ett stort antal producenter inom EU och i utvecklingsländerna, och kvarvarande producenter kommer att försvagas kraftigt. Samtidigt kommer nya marknadsmöjligheter att öppnas för Brasilien, som från och med 2008/2009 även indirekt kommer att kunna exportera allt större mängder socker till Europa via SWAP-ordningen (6), dvs. triangelhandel med de minst utvecklade länderna, utan att detta gynnar jordbruks- och samhällsutvecklingen i dessa länder. |
| --- | --- |

2.6

EESK tror inte att det reformalternativ som kommissionen valt och som syftar till att uppnå jämvikt på marknaden genom sänkta priser kommer att nå sitt mål. Detta alternativ säkerställer inte heller en solid europeisk betodling och sockerindustri på sikt, och respekterar inte EU:s åtaganden gentemot de utvecklingsländer som är förmånsleverantörer av socker. Sänkningarna kommer i själva verket att betyda slutet för ett stort antal producenter inom EU och i utvecklingsländerna, och kvarvarande producenter kommer att försvagas kraftigt. Samtidigt kommer nya marknadsmöjligheter att öppnas för Brasilien, som från och med 2008/2009 även indirekt kommer att kunna exportera allt större mängder socker till Europa via SWAP-ordningen (6), dvs. triangelhandel med de minst utvecklade länderna, utan att detta gynnar jordbruks- och samhällsutvecklingen i dessa länder.

| 2.7 | EESK anser att en sådan reform av den gemensamma organisationen av marknaden för socker endast kommer att gynna ett par länder, framför allt Brasilien. I detta sammanhang vill vi framhålla att Brasiliens sockerproduktion, som i stor utsträckning stöds av bioetanol- och penningpolitiken, försiggår under förhållanden som är oacceptabla ur social synpunkt och med tanke på miljö och markförvaltning, men som förklarar de extremt låga brasilianska produktionskostnaderna och därmed även de svaga priserna på världsmarknaden. |
| --- | --- |

2.7

EESK anser att en sådan reform av den gemensamma organisationen av marknaden för socker endast kommer att gynna ett par länder, framför allt Brasilien. I detta sammanhang vill vi framhålla att Brasiliens sockerproduktion, som i stor utsträckning stöds av bioetanol- och penningpolitiken, försiggår under förhållanden som är oacceptabla ur social synpunkt och med tanke på miljö och markförvaltning, men som förklarar de extremt låga brasilianska produktionskostnaderna och därmed även de svaga priserna på världsmarknaden.

| 2.8 | EESK förstår därför inte varför kommissionen inte har tagit fasta på förslaget att förhandla om förmånliga importkvoter med de minst utvecklade länderna såsom dessa begärt. Det skulle göra det möjligt att på ett mer målinriktat sätt tillfredsställa utvecklingsländernas och de fattigaste ländernas intressen och säkerställa försörjningen och en hållbar prisnivå i Europa. EESK vill fästa uppmärksamheten på den grundläggande motsättningen i att kommissionen å ena sidan använder initiativet ”Allt utom vapen” för att motivera den radikala reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker, och å andra sidan vägrar att tillgodose de minst utvecklade ländernas önskemål om ett system med förmånskvoter. EESK anser vidare att kvoterna för import från Balkanländerna bör fastställas omgående. |
| --- | --- |

2.8

EESK förstår därför inte varför kommissionen inte har tagit fasta på förslaget att förhandla om förmånliga importkvoter med de minst utvecklade länderna såsom dessa begärt. Det skulle göra det möjligt att på ett mer målinriktat sätt tillfredsställa utvecklingsländernas och de fattigaste ländernas intressen och säkerställa försörjningen och en hållbar prisnivå i Europa. EESK vill fästa uppmärksamheten på den grundläggande motsättningen i att kommissionen å ena sidan använder initiativet ”Allt utom vapen” för att motivera den radikala reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker, och å andra sidan vägrar att tillgodose de minst utvecklade ländernas önskemål om ett system med förmånskvoter. EESK anser vidare att kvoterna för import från Balkanländerna bör fastställas omgående.

| 2.9 | Den föreslagna pris- och kvotsänkningen sträcker sig enligt EESK:s uppfattning utöver WTO:s mandat och är ett steg i riktning mot en fullständig avreglering av sockermarknaden. Tvärtemot vad kommissionen påstår kan detta inte ge betodlarna, de anställda inom sockersektorn och konsumenterna i EU-länderna några hållbara framtidsutsikter. |
| --- | --- |

2.9

Den föreslagna pris- och kvotsänkningen sträcker sig enligt EESK:s uppfattning utöver WTO:s mandat och är ett steg i riktning mot en fullständig avreglering av sockermarknaden. Tvärtemot vad kommissionen påstår kan detta inte ge betodlarna, de anställda inom sockersektorn och konsumenterna i EU-länderna några hållbara framtidsutsikter.

| 2.10 | EESK delar inte kommissionens uppfattning att den avsevärda sänkningen av sockerpriset framför allt skulle komma konsumenterna till godo (7). Som vid tidigare reformer kommer sänkningarna av råvarupriset knappast eller inte alls att få några återverkningar i senare led. Detta gäller främst bearbetade varor som läsk och sockerprodukter (75 % av sockret i Europa konsumeras i form av bearbetade produkter). EESK anser att kommissionen noggrant bör bevaka reformens återverkningar på priserna för produkter som innehåller socker. |
| --- | --- |

2.10

EESK delar inte kommissionens uppfattning att den avsevärda sänkningen av sockerpriset framför allt skulle komma konsumenterna till godo (7). Som vid tidigare reformer kommer sänkningarna av råvarupriset knappast eller inte alls att få några återverkningar i senare led. Detta gäller främst bearbetade varor som läsk och sockerprodukter (75 % av sockret i Europa konsumeras i form av bearbetade produkter). EESK anser att kommissionen noggrant bör bevaka reformens återverkningar på priserna för produkter som innehåller socker.

| 2.11 | EESK delar AVS-ländernas oro över de negativa konsekvenser som reformförslagen kan få för inkomsterna och sysselsättningen i de direkt berörda ekonomiska sektorerna och för den sociala jämvikten och utvecklingsperspektiven i dessa länder. |
| --- | --- |

2.11

EESK delar AVS-ländernas oro över de negativa konsekvenser som reformförslagen kan få för inkomsterna och sysselsättningen i de direkt berörda ekonomiska sektorerna och för den sociala jämvikten och utvecklingsperspektiven i dessa länder.

| 2.12 | EESK är fullt medveten om hoten mot den europeiska sockerexporten. Därför kan vi inte förstå varför kommissionens planerade sänkning av kvoterna under perioden 2005–2009 innebär en större minskning av den bidragsberättigade exporten än nödvändigt ifall EU skulle förlora de WTO-panelärende där EU står emot Brasilien, Australien och Thailand. Det förefaller tvärtom som om EU genom vissa anpassningar borde sträva efter att bevara alla de exportmöjligheter som man hävdar vara sina och som tillerkänns unionen i internationella avtal, och alltså föreslå en mindre sänkning av kvoterna. |
| --- | --- |

2.12

EESK är fullt medveten om hoten mot den europeiska sockerexporten. Därför kan vi inte förstå varför kommissionens planerade sänkning av kvoterna under perioden 2005–2009 innebär en större minskning av den bidragsberättigade exporten än nödvändigt ifall EU skulle förlora de WTO-panelärende där EU står emot Brasilien, Australien och Thailand. Det förefaller tvärtom som om EU genom vissa anpassningar borde sträva efter att bevara alla de exportmöjligheter som man hävdar vara sina och som tillerkänns unionen i internationella avtal, och alltså föreslå en mindre sänkning av kvoterna.

| 2.13 | Dessutom anser vi att kommissionen – som motvikt till sina export- och importinitiativ, som leder till att de europeiska producenternas avsättningsmöjligheter minskar – bör föreslå åtgärder för att främja utvecklingen av alternativa avsättningsmarknader, exempelvis inom sektorn för biobränslen. |
| --- | --- |

2.13

Dessutom anser vi att kommissionen – som motvikt till sina export- och importinitiativ, som leder till att de europeiska producenternas avsättningsmöjligheter minskar – bör föreslå åtgärder för att främja utvecklingen av alternativa avsättningsmarknader, exempelvis inom sektorn för biobränslen.

| 2.14 | Allmänt sett anser EESK att kommissionen har misstagit sig i sin bedömning av förslagets konsekvenser. Det kommer att leda till en massiv resursöverföring från landsbygdssektorn (jordbruk och första bearbetningsledet) i Europa och utvecklingsländerna till stora internationella livsmedels- och distributionsföretag. Samtidigt kommer en stor del av sockerindustrin i EU och AVS-länderna att avvecklas, vilket så gott som uteslutande kommer att gynna de storgods (latifundia) som dominerar den brasilianska sockerproduktionen. Ofta respekterar dessa inte de grundläggande arbetstagarrättigheterna (Internationella arbetskonferensens förklaring 1998 (8)) eller hållbarhetsprinciperna (skövlingen av regnskogen). Vi anser att miljöhänsyn och sociala hänsyn borde vara en förutsättning för att få tillgång till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

2.14

Allmänt sett anser EESK att kommissionen har misstagit sig i sin bedömning av förslagets konsekvenser. Det kommer att leda till en massiv resursöverföring från landsbygdssektorn (jordbruk och första bearbetningsledet) i Europa och utvecklingsländerna till stora internationella livsmedels- och distributionsföretag. Samtidigt kommer en stor del av sockerindustrin i EU och AVS-länderna att avvecklas, vilket så gott som uteslutande kommer att gynna de storgods (latifundia) som dominerar den brasilianska sockerproduktionen. Ofta respekterar dessa inte de grundläggande arbetstagarrättigheterna (Internationella arbetskonferensens förklaring 1998 (8)) eller hållbarhetsprinciperna (skövlingen av regnskogen). Vi anser att miljöhänsyn och sociala hänsyn borde vara en förutsättning för att få tillgång till gemenskapsmarknaden.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK vill påpeka att förordning 1260/2001, som antogs enhälligt av rådet, gäller till den 1 juli 2006 och har legat till grund för de tio nya medlemsstaternas anslutningsförhandlingar. Vi kan därför inte förstå varför kommissionen föreslår att reformen skall påbörjas redan den 1 juli 2005 trots att detta inte är nödvändigt. Dessutom har jordbrukarna redan planerat sitt växelbruk för 2005/2006, och i vissa europeiska länder pågår för närvarande höstsådden av sockerbetor. Sedan 2001 har också har åtskilliga investeringar gjorts inom jordbruket och industrin med utgångspunkten att förordning 1260/2001 kommer att gälla till planerat slutdatum. |
| --- | --- |

3.1

EESK vill påpeka att förordning 1260/2001, som antogs enhälligt av rådet, gäller till den 1 juli 2006 och har legat till grund för de tio nya medlemsstaternas anslutningsförhandlingar. Vi kan därför inte förstå varför kommissionen föreslår att reformen skall påbörjas redan den 1 juli 2005 trots att detta inte är nödvändigt. Dessutom har jordbrukarna redan planerat sitt växelbruk för 2005/2006, och i vissa europeiska länder pågår för närvarande höstsådden av sockerbetor. Sedan 2001 har också har åtskilliga investeringar gjorts inom jordbruket och industrin med utgångspunkten att förordning 1260/2001 kommer att gälla till planerat slutdatum.

| 3.2 | EESK begär därför att den nya sockerordningen skall börja gälla tidigast från och med den 1 juli 2006. De berörda yrkesgrupperna och de nya medlemsstaterna skulle med rätta betrakta ett annat tillvägagångssätt som ett brott mot principen om berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

3.2

EESK begär därför att den nya sockerordningen skall börja gälla tidigast från och med den 1 juli 2006. De berörda yrkesgrupperna och de nya medlemsstaterna skulle med rätta betrakta ett annat tillvägagångssätt som ett brott mot principen om berättigade förväntningar.

| 3.3 | EESK kan konstatera att kommissionens förslag lämnar öppet för hur man skall fullfölja den gemensamma organisationen av marknaden efter 2008. För socker- och betsektorn är det emellertid viktigt att kunna förutse vad som kommer att hända med tanke på omstruktureringar och nödvändiga investeringar. Vi vill därför uppmana kommissionen att lägga fram en förordning för perioden 1 juli 2006 till 30 juni 2012, vilket motsvarar tidsramarna för den nya gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

3.3

EESK kan konstatera att kommissionens förslag lämnar öppet för hur man skall fullfölja den gemensamma organisationen av marknaden efter 2008. För socker- och betsektorn är det emellertid viktigt att kunna förutse vad som kommer att hända med tanke på omstruktureringar och nödvändiga investeringar. Vi vill därför uppmana kommissionen att lägga fram en förordning för perioden 1 juli 2006 till 30 juni 2012, vilket motsvarar tidsramarna för den nya gemensamma jordbrukspolitiken.

| 3.4 | EESK anser inte att kommissionen har gett någon motivering till den kraftiga sänkningen av de institutionella priserna (33 % för socker och 37 % för betor, i två omgångar), särskilt som pålitliga beräkningar visar att en sänkning med högst 20 % skulle räcka för att uppfylla nya krav från WTO. EESK hoppas därför att kommissionen kommer att hålla fast vid denna siffra. Vi vill även uppmana kommissionen att ta hänsyn till de minst utvecklade ländernas önskemål att förhandla om förmånskvoter, eftersom detta betydligt skulle minska trycket på den europeiska sockermarknaden under kommande år och ge de minst utvecklade länderna tillfredsställande exportvillkor. |
| --- | --- |

3.4

EESK anser inte att kommissionen har gett någon motivering till den kraftiga sänkningen av de institutionella priserna (33 % för socker och 37 % för betor, i två omgångar), särskilt som pålitliga beräkningar visar att en sänkning med högst 20 % skulle räcka för att uppfylla nya krav från WTO. EESK hoppas därför att kommissionen kommer att hålla fast vid denna siffra. Vi vill även uppmana kommissionen att ta hänsyn till de minst utvecklade ländernas önskemål att förhandla om förmånskvoter, eftersom detta betydligt skulle minska trycket på den europeiska sockermarknaden under kommande år och ge de minst utvecklade länderna tillfredsställande exportvillkor.

| 3.5 | EESK vill framhålla svagheten hos de instrument för marknadsförvaltning som kommissionen föreslår skall ersätta interventionerna. Man kan i själva verket utgå från att privat lagring och obligatorisk överföring inte kommer att säkerställa att marknadspriset följer referenspriset. |
| --- | --- |

3.5

EESK vill framhålla svagheten hos de instrument för marknadsförvaltning som kommissionen föreslår skall ersätta interventionerna. Man kan i själva verket utgå från att privat lagring och obligatorisk överföring inte kommer att säkerställa att marknadspriset följer referenspriset.

| 3.6 | EESK noterar kommissionens förslag att kompensera en del av de förlorade jordbruksinkomsterna med ett kompensationsstöd. Vi vill dock understryka att en mindre eller begränsad prissänkning i den första omgången skulle göra det möjligt att kombinera budgetbesparingar och högre kompensationsbelopp inom ramen för tillgängliga ekonomiska medel. Kommittén undrar hur man på ett rättvist och praktiskt sätt skall kunna fördela de nationella anslagen för att se till att stödet verkligen går till de jordbrukare som drabbas av sänkningen eller uteblivna inkomster från sockerbetor. I likhet med vad som rekommenderades med avseende på mjölk i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003, vore det när det gäller fördelningen av kompensationsstödet lämpligt att ta hänsyn till jordbrukets referensvärde under de två sista åren innan den nya förordningen träder ikraft. Vi vill framhålla behovet av att bevara denna typ av stöd och budgeten för socker. |
| --- | --- |

3.6

EESK noterar kommissionens förslag att kompensera en del av de förlorade jordbruksinkomsterna med ett kompensationsstöd. Vi vill dock understryka att en mindre eller begränsad prissänkning i den första omgången skulle göra det möjligt att kombinera budgetbesparingar och högre kompensationsbelopp inom ramen för tillgängliga ekonomiska medel. Kommittén undrar hur man på ett rättvist och praktiskt sätt skall kunna fördela de nationella anslagen för att se till att stödet verkligen går till de jordbrukare som drabbas av sänkningen eller uteblivna inkomster från sockerbetor. I likhet med vad som rekommenderades med avseende på mjölk i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2003, vore det när det gäller fördelningen av kompensationsstödet lämpligt att ta hänsyn till jordbrukets referensvärde under de två sista åren innan den nya förordningen träder ikraft. Vi vill framhålla behovet av att bevara denna typ av stöd och budgeten för socker.

| 3.7 | Ifall det blir nödvändigt att sänka kvoterna, anser EESK att sänkningarna bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt och i samma proportioner tillämpas på socker och likvärdiga produkter som är underställda kvotsystemet. Kommissionens föreslagna ökning av isoglukoskvoten är i denna bemärkelse orättvis eftersom den leder till skärpta krav på att minska sockerkvoterna, vilket får negativa effekter för betodlarna och sockerindustrin. |
| --- | --- |

3.7

Ifall det blir nödvändigt att sänka kvoterna, anser EESK att sänkningarna bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt och i samma proportioner tillämpas på socker och likvärdiga produkter som är underställda kvotsystemet. Kommissionens föreslagna ökning av isoglukoskvoten är i denna bemärkelse orättvis eftersom den leder till skärpta krav på att minska sockerkvoterna, vilket får negativa effekter för betodlarna och sockerindustrin.

| 3.7.1 | EESK anser att beslut om omfattningen av varje eventuell sänkning av kvoterna bör föregås av ingående studier från kommissionens sida. Hänsyn bör tas till strukturella underskott och eventuella uppehåll i sockerproduktionen samt till de effekter som WTO-avtalen och resultatet av WTO-panelens prövning kommer att få såväl på den kvoterade sockerproduktionen som på sockret utanför kvoterna samt på sockerhandelsflödet mellan EU och tredje land. |
| --- | --- |

3.7.1

EESK anser att beslut om omfattningen av varje eventuell sänkning av kvoterna bör föregås av ingående studier från kommissionens sida. Hänsyn bör tas till strukturella underskott och eventuella uppehåll i sockerproduktionen samt till de effekter som WTO-avtalen och resultatet av WTO-panelens prövning kommer att få såväl på den kvoterade sockerproduktionen som på sockret utanför kvoterna samt på sockerhandelsflödet mellan EU och tredje land.

| 3.7.2 | EESK anser att medlemsstaterna bör förfoga över en tillräcklig marginal för att själva kunna hantera kvotnedskärningarna, i fråga om såväl socker som betor, med respekt för alla berörda parters intressen, i enlighet med kriterier såsom rättvisa och samhällsvinster. Därför vill vi uppmana kommissionen att uttryckligen nämna denna möjlighet i reformförslagen och i lagtexterna. |
| --- | --- |

3.7.2

EESK anser att medlemsstaterna bör förfoga över en tillräcklig marginal för att själva kunna hantera kvotnedskärningarna, i fråga om såväl socker som betor, med respekt för alla berörda parters intressen, i enlighet med kriterier såsom rättvisa och samhällsvinster. Därför vill vi uppmana kommissionen att uttryckligen nämna denna möjlighet i reformförslagen och i lagtexterna.

| 3.8 | Att avskaffa produktionsbidraget för socker inom den kvot som levereras till kemi- och läkemedelsindustrin kommer också att få negativa effekter på sockerkvoterna, och kan komma att äventyra de framtida villkoren för dessa industriers sockerförsörjning. EESK anser därför att man bör hålla sig till nu gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

3.8

Att avskaffa produktionsbidraget för socker inom den kvot som levereras till kemi- och läkemedelsindustrin kommer också att få negativa effekter på sockerkvoterna, och kan komma att äventyra de framtida villkoren för dessa industriers sockerförsörjning. EESK anser därför att man bör hålla sig till nu gällande bestämmelser.

| 3.9 | EESK anser att kvotöverföringarna, särskilt mellan länderna, kan leda till att sockerbetsodling inte blir lönsamt i många regioner, med negativa ekonomiska följder för de familjer som odlar sockerbetor och för deras anställda, negativa ekologiska följder när det gäller växelbruk och även negativa följder på jordbruksmarknaderna för ersättningsgrödor. EESK yrkar på att kvoterna skall kvarstå under medlemsländernas kontroll och att alla beslut om omstrukturering skall ha föregåtts av ett branschavtal. |
| --- | --- |

3.9

EESK anser att kvotöverföringarna, särskilt mellan länderna, kan leda till att sockerbetsodling inte blir lönsamt i många regioner, med negativa ekonomiska följder för de familjer som odlar sockerbetor och för deras anställda, negativa ekologiska följder när det gäller växelbruk och även negativa följder på jordbruksmarknaderna för ersättningsgrödor. EESK yrkar på att kvoterna skall kvarstå under medlemsländernas kontroll och att alla beslut om omstrukturering skall ha föregåtts av ett branschavtal.

| 3.9.1 | EESK anser att kommissionen hellre än handel med kvoter skulle studera möjligheten att inrätta en europeisk omstruktureringsfond för sockerindustrin som, framför allt med tanke på behovet av omställning för jordbrukare och anställda inom sockerindustrin, i början kan kompensera för de kvoter som frigjorts efter branschavtal mellan sockerproducenter och betodlare. Därmed skulle behovet av minskade kvoter reduceras. |
| --- | --- |

3.9.1

EESK anser att kommissionen hellre än handel med kvoter skulle studera möjligheten att inrätta en europeisk omstruktureringsfond för sockerindustrin som, framför allt med tanke på behovet av omställning för jordbrukare och anställda inom sockerindustrin, i början kan kompensera för de kvoter som frigjorts efter branschavtal mellan sockerproducenter och betodlare. Därmed skulle behovet av minskade kvoter reduceras.

4.   Slutsatser

| 4.1 | EESK anser att GOM för socker bör anpassas, men menar att reformförslagen går för långt och skulle få allvarliga konsekvenser för den europeiska sockersektorn, särskilt när det gäller sysselsättningen. EESK beklagar att förslagen inte är tillräckligt motiverade och att det inte gjorts en tillräcklig konsekvensbedömning, vilket hade behövts. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att GOM för socker bör anpassas, men menar att reformförslagen går för långt och skulle få allvarliga konsekvenser för den europeiska sockersektorn, särskilt när det gäller sysselsättningen. EESK beklagar att förslagen inte är tillräckligt motiverade och att det inte gjorts en tillräcklig konsekvensbedömning, vilket hade behövts.

| 4.2 | EESK yrkar på att den nya förordningens ikraftträdande uppskjuts till den 1 juli 2006 och att jordbrukarna meddelas snarast så att de kan planera sitt växelbruk för 2005. |
| --- | --- |

4.2

EESK yrkar på att den nya förordningens ikraftträdande uppskjuts till den 1 juli 2006 och att jordbrukarna meddelas snarast så att de kan planera sitt växelbruk för 2005.

| 4.3 | EESK anser att förordningen bör omfatta minst en sexårsperiod för att ge branschen en tillräcklig framförhållning. |
| --- | --- |

4.3

EESK anser att förordningen bör omfatta minst en sexårsperiod för att ge branschen en tillräcklig framförhållning.

| 4.4 | EESK yrkar i enlighet med de minst utvecklade ländernas önskemål på att EU förhandlar om importkvoterna för socker från dessa länder. SWAP-affärer måste förbjudas, och det måste fastställas kriterier för social och miljömässig hållbarhet samt för självbestämmande i fråga om livsmedel för att få tillträde till den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

4.4

EESK yrkar i enlighet med de minst utvecklade ländernas önskemål på att EU förhandlar om importkvoterna för socker från dessa länder. SWAP-affärer måste förbjudas, och det måste fastställas kriterier för social och miljömässig hållbarhet samt för självbestämmande i fråga om livsmedel för att få tillträde till den gemensamma marknaden.

| 4.5 | EESK yrkar att importkvoter från Balkanländerna skall fastställas snarast. |
| --- | --- |

4.5

EESK yrkar att importkvoter från Balkanländerna skall fastställas snarast.

| 4.6 | EESK anser att priser och produktionskvoter bör begränsas strikt till internationella åtaganden och tillämpas rättvist på alla sötningsmedel (socker och liknande produkter som är underställda kvoter). Sockret bör behandlas som en känslig produkt i samband med förhandlingarna kring utvecklingsagendan från Doha. |
| --- | --- |

4.6

EESK anser att priser och produktionskvoter bör begränsas strikt till internationella åtaganden och tillämpas rättvist på alla sötningsmedel (socker och liknande produkter som är underställda kvoter). Sockret bör behandlas som en känslig produkt i samband med förhandlingarna kring utvecklingsagendan från Doha.

| 4.7 | Vi rekommenderar att interventioner behålls som ett instrument för prisgaranti. |
| --- | --- |

4.7

Vi rekommenderar att interventioner behålls som ett instrument för prisgaranti.

| 4.8 | EESK anser att man vid prissättningen av produkterna (sockerbetorna) bör ta hänsyn till jordbrukarnas produktionskostnader. Vi noterar kommissionens förslag att delvis kompensera betodlare för inkomstbortfall till följd av sjunkande betpriser. Vi yrkar på att kompensationen skall höjas i möjligaste mån. Vi vill framhålla behovet av att bevara denna typ av stöd och en intakt budget för socker. |
| --- | --- |

4.8

EESK anser att man vid prissättningen av produkterna (sockerbetorna) bör ta hänsyn till jordbrukarnas produktionskostnader. Vi noterar kommissionens förslag att delvis kompensera betodlare för inkomstbortfall till följd av sjunkande betpriser. Vi yrkar på att kompensationen skall höjas i möjligaste mån. Vi vill framhålla behovet av att bevara denna typ av stöd och en intakt budget för socker.

| 4.9 | Vi begär att nuvarande bestämmelser för leveranser av sockerkvoter till den kemiska industrin och läkemedelsindustrin skall fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

4.9

Vi begär att nuvarande bestämmelser för leveranser av sockerkvoter till den kemiska industrin och läkemedelsindustrin skall fortsätta att gälla.

| 4.10 | Vi anser att kommissionen inte bör undandra sig sitt ansvar utan upprätta en omstruktureringsplan för den europeiska sockerindustrin och där iaktta sockerproducenternas, betodlarnas och deras anställdas intressen. |
| --- | --- |

4.10

Vi anser att kommissionen inte bör undandra sig sitt ansvar utan upprätta en omstruktureringsplan för den europeiska sockerindustrin och där iaktta sockerproducenternas, betodlarnas och deras anställdas intressen.

| 4.11 | Vi vill veta vilka kommissionens avsikter är beträffande sockerproduktion utöver kvoterna. |
| --- | --- |

4.11

Vi vill veta vilka kommissionens avsikter är beträffande sockerproduktion utöver kvoterna.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Utvecklingsländerna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet som har undertecknat sockerprotokollet i Cotonouavtalet.

1

(2)  Privat lagring gör det möjligt att tillfälligt avlägsna socker från marknaden utan att minska kvoterna. Obligatorisk överföring innebär lagring och överföring av en viss kvantitet kvoterat socker från regleringsår N till regleringsår N+1 och en motsvarande minskning av kvoterna under regleringsår N+1.

2

(3)  Enligt förordning 1265/2001 skall ett produktionsbidrag utgå (ett bidrag som syftar till att minska klyftan mellan interventionspriset på socker och priset på världsmarknaden) för socker och isoglukos inom den kvot som används i kemi- och läkemedelsindustrin (cirka 400 000 ton per år).

3

(4)  EGT C 116, 20.4.2001, s. 113-115, ”Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för socker”: ”Kommittén vill också bidra till de studier som kommissionen har för avsikt att genomföra för att särskilt analysera kritiska synpunkter på den gemensamma organisationen av marknaden för socker, den agroindustriella koncentrationen och spridningseffekter av prisändringar mellan producentled och konsumentled”.

4

(5)  Ordförandeskapets slutsatser, SN 400/97, s. 14, 13.12.1997.

5

(6)  ”Försäljning av brasilianskt socker till ett mindre utvecklat land, konsumtion av brasilianskt socker i de minst utvecklade länderna som ersättning för inhemskt socker och försäljning till EU av motsvarande kvantitet socker från de minst utvecklade länderna”.

6

(7)  KOM(2004) 499 slutlig, början av punkt 3.2 ”Ekonomisk verkan”.

7

(8)  ILO-deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, Internationella arbetskonferensens 86:e möte, Genève, juni 1998.

8

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/107

---

Yttrande Från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”meddelande från kommissionen: vetenskap och teknik, centrala faktorer för europas framtida utveckling – politiska riktlinjer för forskningsstöd i europeiska unionen”

(KOM(2004) 353 slutlig)

(2005/C 157/20)

Den 17 juni 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 november 2004. Föredragande var Gerd Wolf.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog kommittén följande yttrande med 83 röster för, 3 röster emot och 1 nedlagd röst:

1.   Inledning

| 1.1 | Europas ekonomiska, sociala och kulturella framtid: Europas framtida utveckling och dess ställning i den globala maktbalansen kommer att avgöras framför allt av den oundvikliga konkurrensen på världsmarknaden med dess industristruktur som hela tiden förändras, liksom den ekonomiska strukturen, arbetsmarknadsläget och råvarusituationen. I samband med detta blir det allt tydligare att förmågan till tillväxt, framgång och ekonomisk styrka – och därmed möjligheterna till social trygghet och kulturell utveckling – beror på vilka kunskaper vi har och vilka investeringar i forskning och teknisk utveckling vi gör. |
| --- | --- |

1.1

Europas ekonomiska, sociala och kulturella framtid: Europas framtida utveckling och dess ställning i den globala maktbalansen kommer att avgöras framför allt av den oundvikliga konkurrensen på världsmarknaden med dess industristruktur som hela tiden förändras, liksom den ekonomiska strukturen, arbetsmarknadsläget och råvarusituationen. I samband med detta blir det allt tydligare att förmågan till tillväxt, framgång och ekonomisk styrka – och därmed möjligheterna till social trygghet och kulturell utveckling – beror på vilka kunskaper vi har och vilka investeringar i forskning och teknisk utveckling vi gör.

| 1.2 | Den globala konkurrensen: Europa konkurrerar dock inte längre bara med USA, Japan och Ryssland, vid det här laget redan traditionella industrinationer, utan även med Kina, Indien, Sydkorea och andra länder i Sydostasien, som snabbt växer sig allt starkare. Det är dock inte bara samhällsekonomins konkurrenskraft, och därmed förmågan att locka till sig investerare, forskare och ingenjörer, utan även de kulturella och politiska värderingarna och deras möjligheter att påverka som beror på den vetenskapliga och tekniska prestationsförmågan. Tillräckliga investeringar i forskning och utveckling kan och måste bidra till att säkra Europas ställning och garantera en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.2

Den globala konkurrensen: Europa konkurrerar dock inte längre bara med USA, Japan och Ryssland, vid det här laget redan traditionella industrinationer, utan även med Kina, Indien, Sydkorea och andra länder i Sydostasien, som snabbt växer sig allt starkare. Det är dock inte bara samhällsekonomins konkurrenskraft, och därmed förmågan att locka till sig investerare, forskare och ingenjörer, utan även de kulturella och politiska värderingarna och deras möjligheter att påverka som beror på den vetenskapliga och tekniska prestationsförmågan. Tillräckliga investeringar i forskning och utveckling kan och måste bidra till att säkra Europas ställning och garantera en hållbar utveckling.

| 1.3 | Europeiska området för forskningsverksamhet EOF:
   (1) Det var med denna utmaning i åtanke som begreppet ”det europeiska området för forskningsverksamhet” myntades. I och med rådets beslut i Lissabon i mars 2000 blev detta en referensram för forskningspolitiken i Europeiska gemenskaperna och ett nyckelbegrepp vad gäller de utmanande mål som fastställdes i Lissabon, Göteborg och Barcelona. EU-finansierad forskning och utveckling skall ge ett europeiskt mervärde och, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, tilldelas sådana uppgifter som överstiger enskilda medlemsstaters resurser och förmåga, samtidigt som den leder till att den vetenskapliga potentialen i Europa förstärks, binds samman och utnyttjas. Den skall främja konkurrenskraft och hållbarhet. Vetenskap och forskning är grundläggande i den europeiska kulturen. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska området för forskningsverksamhet EOF:
   (1) Det var med denna utmaning i åtanke som begreppet ”det europeiska området för forskningsverksamhet” myntades. I och med rådets beslut i Lissabon i mars 2000 blev detta en referensram för forskningspolitiken i Europeiska gemenskaperna och ett nyckelbegrepp vad gäller de utmanande mål som fastställdes i Lissabon, Göteborg och Barcelona. EU-finansierad forskning och utveckling skall ge ett europeiskt mervärde och, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, tilldelas sådana uppgifter som överstiger enskilda medlemsstaters resurser och förmåga, samtidigt som den leder till att den vetenskapliga potentialen i Europa förstärks, binds samman och utnyttjas. Den skall främja konkurrenskraft och hållbarhet. Vetenskap och forskning är grundläggande i den europeiska kulturen.

| 1.4 | Utformningen av det europeiska området för forskningsverksamhet: Alla senare meddelanden, beslut och initiativ om den europeiska forskningspolitiken bygger på det framgångsrika konceptet med ett europeiskt område för forskning. Man bör särskilt framhålla det sjätte ramprogrammet och Euratomprogrammet och de därmed förknippade instrumenten för forskningsstöd, liksom treprocentsinitiativet (2) och många andra aspekter som rör t.ex. forskaryrket, betydelsen av grundforskning, energiförsörjning, rymden och bioteknik, men också det nätverk som finns mellan vetenskapsmän, medborgarna och samhället. |
| --- | --- |

1.4

Utformningen av det europeiska området för forskningsverksamhet: Alla senare meddelanden, beslut och initiativ om den europeiska forskningspolitiken bygger på det framgångsrika konceptet med ett europeiskt område för forskning. Man bör särskilt framhålla det sjätte ramprogrammet och Euratomprogrammet och de därmed förknippade instrumenten för forskningsstöd, liksom treprocentsinitiativet (2) och många andra aspekter som rör t.ex. forskaryrket, betydelsen av grundforskning, energiförsörjning, rymden och bioteknik, men också det nätverk som finns mellan vetenskapsmän, medborgarna och samhället.

| 1.5 | Tidigare yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: EESK har i sina yttranden (3) gett sitt uttryckliga stöd till de ovan nämnda initiativ som kommissionen hittills har utarbetat i frågan. Kommittén har också framhållit den avgörande betydelse som forskning och utveckling (FoU) har för ett hållbart europeiskt ekonomiskt, socialt, ekologiskt och kulturellt välstånd, och således också för målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona. Därvid har kommittén gett rekommendationer i många viktiga detaljfrågor och lagt fram egna förslag. Ofta har kommittén till och med föreslagit klara förbättringar och vid flera tillfällen dessutom begärt rättelser och framfört betänkligheter. I sin kritik har kommittén främst pekat på tendensen att man genom ett övermått av begränsande föreskrifter, riktlinjer och byråkratiska förfaranden, och på grund av för snabba och plötsliga ändringar i förfaranden och stödinstrument, förorsakat oklarheter, bristande effektivitet och olust. |
| --- | --- |

1.5

Tidigare yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: EESK har i sina yttranden (3) gett sitt uttryckliga stöd till de ovan nämnda initiativ som kommissionen hittills har utarbetat i frågan. Kommittén har också framhållit den avgörande betydelse som forskning och utveckling (FoU) har för ett hållbart europeiskt ekonomiskt, socialt, ekologiskt och kulturellt välstånd, och således också för målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona. Därvid har kommittén gett rekommendationer i många viktiga detaljfrågor och lagt fram egna förslag. Ofta har kommittén till och med föreslagit klara förbättringar och vid flera tillfällen dessutom begärt rättelser och framfört betänkligheter. I sin kritik har kommittén främst pekat på tendensen att man genom ett övermått av begränsande föreskrifter, riktlinjer och byråkratiska förfaranden, och på grund av för snabba och plötsliga ändringar i förfaranden och stödinstrument, förorsakat oklarheter, bristande effektivitet och olust.

2.   Kommissionens meddelande

| 2.1 | Vad gäller den principiella inriktningen är föreliggande meddelande från kommissionen en konsekvent följd av denna utomordentligt positiva utveckling. Det innehåller ett antal målsättningar och överväganden för att förbereda förslag till det sjunde FoU-ramprogrammet och Euratomprogrammet, med utgångspunkt i ”EU-25” och de hittills gjorda erfarenheterna av det sjätte FoU-ramprogrammet. |
| --- | --- |

2.1

Vad gäller den principiella inriktningen är föreliggande meddelande från kommissionen en konsekvent följd av denna utomordentligt positiva utveckling. Det innehåller ett antal målsättningar och överväganden för att förbereda förslag till det sjunde FoU-ramprogrammet och Euratomprogrammet, med utgångspunkt i ”EU-25” och de hittills gjorda erfarenheterna av det sjätte FoU-ramprogrammet.

| 2.2 | I meddelandet sammanfattas först än en gång de hittillsvarande målen och åtgärderna, varvid man särskilt jämför och på ett imponerande sätt motiverar treprocentsmålet med det aktuella läget och med situationen i de länder som konkurrerar med EU, mot bakgrund av den nu utvidgade Europeiska unionen. I detta sammanhang framhålls den hävstångseffekt som insatser från den offentliga sektorn har på de privata investeringarna i forskning, liksom nödvändigheten av att göra forskaryrket attraktivt för att på världsnivå kunna konkurrera om de bästa forskarna. |
| --- | --- |

2.2

I meddelandet sammanfattas först än en gång de hittillsvarande målen och åtgärderna, varvid man särskilt jämför och på ett imponerande sätt motiverar treprocentsmålet med det aktuella läget och med situationen i de länder som konkurrerar med EU, mot bakgrund av den nu utvidgade Europeiska unionen. I detta sammanhang framhålls den hävstångseffekt som insatser från den offentliga sektorn har på de privata investeringarna i forskning, liksom nödvändigheten av att göra forskaryrket attraktivt för att på världsnivå kunna konkurrera om de bästa forskarna.

| 2.3 | Därmed motiveras också nödvändigheten av att EU förstärker och utvidgar sitt forskningsstöd avsevärt. En sådan förstärkning – och under inga omständigheter en försvagning – måste också ske i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

Därmed motiveras också nödvändigheten av att EU förstärker och utvidgar sitt forskningsstöd avsevärt. En sådan förstärkning – och under inga omständigheter en försvagning – måste också ske i de enskilda medlemsstaterna.

| 2.4 | Mot bakgrund av de innehållsmässiga och operativa erfarenheterna från genomförandet av de tidigare ramprogrammen formulerar kommissionen sex huvudmål:






  — | Skapa europeiska spetsforskningscenter (4) genom samarbete mellan laboratorier. |
| --- | --- | --- |

2.4

Mot bakgrund av de innehållsmässiga och operativa erfarenheterna från genomförandet av de tidigare ramprogrammen formulerar kommissionen sex huvudmål:

—

Skapa europeiska spetsforskningscenter (4) genom samarbete mellan laboratorier.

| — | Starta europeiska teknikinitiativ. |
| --- | --- |

—

Starta europeiska teknikinitiativ.

| — | Främja konkurrens på Europanivå i grundforskningen. |
| --- | --- |

—

Främja konkurrens på Europanivå i grundforskningen.

| — | Göra Europa mer attraktivt för de bästa forskarna. |
| --- | --- |

—

Göra Europa mer attraktivt för de bästa forskarna.

| — | Utveckla forskningsinfrastrukturer av europeiskt intresse. |
| --- | --- |

—

Utveckla forskningsinfrastrukturer av europeiskt intresse.

| — | Förstärka samordningen av nationella forskningsprogram. |
| --- | --- |

—

Förstärka samordningen av nationella forskningsprogram.

| 2.5 | Andra förslag som nämns i meddelandet är följande:






  — | Utnyttjande av potentialen i ett EU med 25 medlemmar. |
| --- | --- | --- |

2.5

Andra förslag som nämns i meddelandet är följande:

—

Utnyttjande av potentialen i ett EU med 25 medlemmar.

| — | En kompletterande användning av strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

En kompletterande användning av strukturfonderna.

| — | Kartläggning av ämnesområden av stort europeiskt intresse. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av ämnesområden av stort europeiskt intresse.

| — | Två nya viktiga ämnesområden för EU: rymden och säkerheten. |
| --- | --- |

—

Två nya viktiga ämnesområden för EU: rymden och säkerheten.

| — | Effektivare modeller för genomförandet. |
| --- | --- |

—

Effektivare modeller för genomförandet.

| — | Förbättring av ramprogrammets funktionssätt. |
| --- | --- |

—

Förbättring av ramprogrammets funktionssätt.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona: Kommittén välkomnar och stöder de avsikter och initiativ som kommissionen presenterar i sitt meddelande. Kommittén anser också att kommissionens förslag innehåller mycket viktiga åtgärder med tanke på de utmanande målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona. Kommittén noterar med stor tillfredsställelse att kommissionen har tagit hänsyn till många av de särskilda rekommendationer som kommittén gett i sina tidigare yttranden. |
| --- | --- |

3.1

Målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona: Kommittén välkomnar och stöder de avsikter och initiativ som kommissionen presenterar i sitt meddelande. Kommittén anser också att kommissionens förslag innehåller mycket viktiga åtgärder med tanke på de utmanande målen från Lissabon, Göteborg och Barcelona. Kommittén noterar med stor tillfredsställelse att kommissionen har tagit hänsyn till många av de särskilda rekommendationer som kommittén gett i sina tidigare yttranden.

| 3.2 | Treprocentsmålet:
   (5) Kommittén ställer sig särskilt bakom det prioriterade treprocentsmålet, som grundar sig på de globala konkurrenternas nuvarande investeringar i FoU. På EU-nivå krävs det därför en rejäl ökning av de tillgängliga medlen för ramprogrammet och Euratomprogrammet, vilket står i överensstämmelse med både Lissabonmålen och det nya utvidgade EU med 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2

Treprocentsmålet:
   (5) Kommittén ställer sig särskilt bakom det prioriterade treprocentsmålet, som grundar sig på de globala konkurrenternas nuvarande investeringar i FoU. På EU-nivå krävs det därför en rejäl ökning av de tillgängliga medlen för ramprogrammet och Euratomprogrammet, vilket står i överensstämmelse med både Lissabonmålen och det nya utvidgade EU med 25 medlemsstater.

| 3.2.1 | Fördubbling av det EU-stöd som krävs för detta: Anslagen för alla åtgärder tillsammans bör, som kommissionen föreslagit, fördubblas. Detta motsvarar också den rekommendation som kommittén gav i sitt yttrande om det sjätte ramprogrammet (6). |
| --- | --- |

3.2.1

Fördubbling av det EU-stöd som krävs för detta: Anslagen för alla åtgärder tillsammans bör, som kommissionen föreslagit, fördubblas. Detta motsvarar också den rekommendation som kommittén gav i sitt yttrande om det sjätte ramprogrammet (6).

| 3.2.2 | Medlemsstaterna och industrin: För att uppnå treprocentsmålet måste denna fördubbling dock åtföljas av en motsvarande ökning av de nationella budgetarna för forskning och utveckling och av industrins FoU-satsningar. I båda fallen är kommittén mycket bekymrad över att detta inte alls eller inte i tillräcklig utsträckning sker. När det gäller industriell forskning och utveckling kan man i många fall till och med konstatera en förskjutning av FoU-investeringarna till platser utanför EU. Kommittén rekommenderar en undersökning av orsakerna bakom denna beklagliga utveckling, så att åtgärder kan vidtas och också den industriella forskningen och utvecklingen i Europa kan uppnå treprocentsmålet. |
| --- | --- |

3.2.2

Medlemsstaterna och industrin: För att uppnå treprocentsmålet måste denna fördubbling dock åtföljas av en motsvarande ökning av de nationella budgetarna för forskning och utveckling och av industrins FoU-satsningar. I båda fallen är kommittén mycket bekymrad över att detta inte alls eller inte i tillräcklig utsträckning sker. När det gäller industriell forskning och utveckling kan man i många fall till och med konstatera en förskjutning av FoU-investeringarna till platser utanför EU. Kommittén rekommenderar en undersökning av orsakerna bakom denna beklagliga utveckling, så att åtgärder kan vidtas och också den industriella forskningen och utvecklingen i Europa kan uppnå treprocentsmålet.

| 3.2.3 | Appell från kommittén: Kommittén uppmanar därför åter rådet, parlamentet och medlemsstaternas regeringar – och framför allt även industrin – att fatta beslut i enlighet med detta och att fullfölja intentionerna genom ökade anslag till FoU-budgeten, både på offentlig nivå och inom näringslivet. Kommittén är fullt medveten om att detta inte är någon enkel uppgift i det nuvarande svåra finansiella läget. De investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår är inte endast modesta utan borde dessutom, med tanke på den internationella konkurrenssituationen, varit genomförda sedan lång tid tillbaka. Orden måste följas av handling. |
| --- | --- |

3.2.3

Appell från kommittén: Kommittén uppmanar därför åter rådet, parlamentet och medlemsstaternas regeringar – och framför allt även industrin – att fatta beslut i enlighet med detta och att fullfölja intentionerna genom ökade anslag till FoU-budgeten, både på offentlig nivå och inom näringslivet. Kommittén är fullt medveten om att detta inte är någon enkel uppgift i det nuvarande svåra finansiella läget. De investeringar i forskning och utveckling som kommissionen föreslår är inte endast modesta utan borde dessutom, med tanke på den internationella konkurrenssituationen, varit genomförda sedan lång tid tillbaka. Orden måste följas av handling.

| 3.2.4 | Dynamisk utveckling: Man bör dock akta sig för en rent statisk analys av situationen. Den europeiska politiken måste – i den globala konkurrensen – anpassa sig till hur framtiden ter sig utanför Europa (7). Om treprocentsmålet uppfylls för sent kommer inte Lissabonmålen att kunna förverkligas, för på längre sikt krävs det till och med en ytterligare ökning av FoU-investeringarna. |
| --- | --- |

3.2.4

Dynamisk utveckling: Man bör dock akta sig för en rent statisk analys av situationen. Den europeiska politiken måste – i den globala konkurrensen – anpassa sig till hur framtiden ter sig utanför Europa (7). Om treprocentsmålet uppfylls för sent kommer inte Lissabonmålen att kunna förverkligas, för på längre sikt krävs det till och med en ytterligare ökning av FoU-investeringarna.

| 3.3 | Europeiska spetsforskningscenter: Kommittén stödjer det prioriterade målet att skapa och främja europeiska spetsforskningscenter. Detta skapar mervärde för hela Europa och leder till att kvalitetskriterier sätts upp och till att attraktionskraften hos europeisk FoU ökar. Det transnationella samarbete mellan forskningscenter, universitet och företag som eftersträvas i samband med detta mål måste också i framtiden utgöra en stor del av stödpolitiken genom ramprogrammet för forskning och utveckling (och Euratomprogrammet), med tonvikt på de tematiska prioriteringarna. |
| --- | --- |

3.3

Europeiska spetsforskningscenter: Kommittén stödjer det prioriterade målet att skapa och främja europeiska spetsforskningscenter. Detta skapar mervärde för hela Europa och leder till att kvalitetskriterier sätts upp och till att attraktionskraften hos europeisk FoU ökar. Det transnationella samarbete mellan forskningscenter, universitet och företag som eftersträvas i samband med detta mål måste också i framtiden utgöra en stor del av stödpolitiken genom ramprogrammet för forskning och utveckling (och Euratomprogrammet), med tonvikt på de tematiska prioriteringarna.

| 3.3.1 | Förutsättning: Förutsättningen för att förverkliga detta mål är dock att det redan finns framstående institutioner eller grupper vars samarbete kan förväntas leda till spetskompetens (8). |
| --- | --- |

3.3.1

Förutsättning: Förutsättningen för att förverkliga detta mål är dock att det redan finns framstående institutioner eller grupper vars samarbete kan förväntas leda till spetskompetens (8).

| 3.3.2 | Inget nytt stödinstrument: Man bör dessutom klarlägga att begreppet ”spetsforskningscenter” inte är något nytt stödinstrument (se längre fram i dokumentet), utan ett överordnat begrepp som omfattar de stödinstrument som hittills har tjänat detta mål, som ”Networks of Excellence”, ”Integrated Projects” och ”Specific Targeted Research Projects”. |
| --- | --- |

3.3.2

Inget nytt stödinstrument: Man bör dessutom klarlägga att begreppet ”spetsforskningscenter” inte är något nytt stödinstrument (se längre fram i dokumentet), utan ett överordnat begrepp som omfattar de stödinstrument som hittills har tjänat detta mål, som ”Networks of Excellence”, ”Integrated Projects” och ”Specific Targeted Research Projects”.

| 3.4 | Instrument för forskningsstöd
   (9)
  (projektstruktur): Med hänvisning till kommissionens lovvärda avsikt att skapa effektiva genomförandemodeller, vill kommittén återigen (10) framhålla behovet av tydlighet, enkelhet, kontinuitet och framför allt flexibilitet när det gäller instrument för forskningsstöd: Det betyder att sökanden måste kunna anpassa instrumenten till den projektomfattning och -struktur som är optimal för att lösa uppgiften. Detta är enda sättet att undvika att det inrättas projekt vars storlek och struktur styrs av det föreskrivna instrumentet och inte av de vetenskapliga och tekniska förutsättningarna. Dessa instrument måste styras av arbetsvillkoren och målsättningarna för forskning och utveckling – det får aldrig vara tvärtom. De arbetsinsatser och den administration som är förknippad med att ansöka om stöd måste löna sig. |
| --- | --- |

3.4

Instrument för forskningsstöd
   (9)
  (projektstruktur): Med hänvisning till kommissionens lovvärda avsikt att skapa effektiva genomförandemodeller, vill kommittén återigen (10) framhålla behovet av tydlighet, enkelhet, kontinuitet och framför allt flexibilitet när det gäller instrument för forskningsstöd: Det betyder att sökanden måste kunna anpassa instrumenten till den projektomfattning och -struktur som är optimal för att lösa uppgiften. Detta är enda sättet att undvika att det inrättas projekt vars storlek och struktur styrs av det föreskrivna instrumentet och inte av de vetenskapliga och tekniska förutsättningarna. Dessa instrument måste styras av arbetsvillkoren och målsättningarna för forskning och utveckling – det får aldrig vara tvärtom. De arbetsinsatser och den administration som är förknippad med att ansöka om stöd måste löna sig.

| 3.5 | Grundforskning och europeisk konkurrens: Kommittén upprepar kärnan i det yttrande som den nyligen utarbetade (11) på detta tema, dvs. en tydlig tonvikt på stöd för grundforskning, som bas för alla vidare steg inom forskning och utveckling, och framför allt att låta de ansökande själva fritt få välja tema i den europeiska konkurrensen. Konkurrens på europeisk nivå leder till ett europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

3.5

Grundforskning och europeisk konkurrens: Kommittén upprepar kärnan i det yttrande som den nyligen utarbetade (11) på detta tema, dvs. en tydlig tonvikt på stöd för grundforskning, som bas för alla vidare steg inom forskning och utveckling, och framför allt att låta de ansökande själva fritt få välja tema i den europeiska konkurrensen. Konkurrens på europeisk nivå leder till ett europeiskt mervärde.

| 3.6 | Forskningens internationella dimension: Man får dock inte glömma att den internationella dimensionen för den forskning som sträcker sig utanför EU också är av mycket stor vikt. Spetskompetens inom forskning och utveckling gynnas på en global, internationell arena (12) med världsomspännande, öppet samarbete även om detta samtidigt medför global konkurrens. Denna aspekt måste också beaktas och utnyttjas genom motsvarande insatser (t.ex. rörlighetsprogram, samarbetsavtal osv.). |
| --- | --- |

3.6

Forskningens internationella dimension: Man får dock inte glömma att den internationella dimensionen för den forskning som sträcker sig utanför EU också är av mycket stor vikt. Spetskompetens inom forskning och utveckling gynnas på en global, internationell arena (12) med världsomspännande, öppet samarbete även om detta samtidigt medför global konkurrens. Denna aspekt måste också beaktas och utnyttjas genom motsvarande insatser (t.ex. rörlighetsprogram, samarbetsavtal osv.).

| 3.7 | Nätverk och balans mellan forskningskategorierna
   (13)
  : I detta sammanhang vill kommittén än en gång hänvisa till det nätverk som är nödvändigt för innovation och framsteg, till den fruktbara växelverkan och till de flytande gränserna mellan forskningskategorierna grundforskning, tillämpad forskning och utveckling (produkt- och processutveckling). Detta nätverk, som är så viktigt för gemenskapens konkurrenskraft och Lissabonmålen, rör även samarbetet och den ömsesidiga komplementariteten mellan å ena sidan industriell forskning och utveckling och å andra sidan forskning på universitet och inom forskningsorganisationer som erhåller statlig finansiering. Detta måste därför återspeglas både i en balans vid främjandet av de olika kategorierna och i de enskilda uppgifter och underteman som finns inom de tematiska prioriteringarna/åtgärderna. Nämnda forskningskategorier måste alltså få tillgång till alla ramprogrammets stödformer. Slutligen är också hävstångseffekten mellan FoU-insatser från den offentliga sektorn och från näringslivet beroende av detta. |
| --- | --- |

3.7

Nätverk och balans mellan forskningskategorierna
   (13)
  : I detta sammanhang vill kommittén än en gång hänvisa till det nätverk som är nödvändigt för innovation och framsteg, till den fruktbara växelverkan och till de flytande gränserna mellan forskningskategorierna grundforskning, tillämpad forskning och utveckling (produkt- och processutveckling). Detta nätverk, som är så viktigt för gemenskapens konkurrenskraft och Lissabonmålen, rör även samarbetet och den ömsesidiga komplementariteten mellan å ena sidan industriell forskning och utveckling och å andra sidan forskning på universitet och inom forskningsorganisationer som erhåller statlig finansiering. Detta måste därför återspeglas både i en balans vid främjandet av de olika kategorierna och i de enskilda uppgifter och underteman som finns inom de tematiska prioriteringarna/åtgärderna. Nämnda forskningskategorier måste alltså få tillgång till alla ramprogrammets stödformer. Slutligen är också hävstångseffekten mellan FoU-insatser från den offentliga sektorn och från näringslivet beroende av detta.

| 3.8. | Effektiva modeller för genomförande: Kommittén välkomnar och stöder avsikten att använda de effektivaste modellerna för genomförande och att förbättra den praktiska tillämpningen av ramprogrammet. Kommittén ser i detta avseende ett stort behov av åtgärder för att minska den byråkratiska bördan och ett behov av att i större utsträckning än tidigare uppnå överensstämmelse med de interna regler, erfarenheter och arbetsvillkor som finns inom vetenskapssamhället och industrin. De viktigaste aktörerna inom det europeiska området för forskningsverksamhet är forskarna med sin passion för att upptäcka nya saker. Forskarna behöver både utrymme för att utvecklas och optimala ramvillkor, vilket måste beaktas. |
| --- | --- |

3.8.

Effektiva modeller för genomförande: Kommittén välkomnar och stöder avsikten att använda de effektivaste modellerna för genomförande och att förbättra den praktiska tillämpningen av ramprogrammet. Kommittén ser i detta avseende ett stort behov av åtgärder för att minska den byråkratiska bördan och ett behov av att i större utsträckning än tidigare uppnå överensstämmelse med de interna regler, erfarenheter och arbetsvillkor som finns inom vetenskapssamhället och industrin. De viktigaste aktörerna inom det europeiska området för forskningsverksamhet är forskarna med sin passion för att upptäcka nya saker. Forskarna behöver både utrymme för att utvecklas och optimala ramvillkor, vilket måste beaktas.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Yttranden som kommittén nyligen utarbetat: En stor del av följande kommentarer har redan antytts eller formulerats i de yttranden som kommittén nyligen utarbetat om europeisk forskningspolitik (14). |
| --- | --- |

4.1

Yttranden som kommittén nyligen utarbetat: En stor del av följande kommentarer har redan antytts eller formulerats i de yttranden som kommittén nyligen utarbetat om europeisk forskningspolitik (14).

| 4.2 | Avgörande kriterium: Det avgörande kriteriet för urvalet av projekt och forskningsstöd måste vara vetenskaplig och teknisk spetskompetens, för att EU skall få eller förvärva toppositioner i global konkurrens. På annat sätt går det inte att uppnå de mål som formulerats i kommissionens meddelande, nämligen att frambringa ”spetskompetens och innovation: avgörande faktorer för den europeiska industrins konkurrenskraft” och att ”främja kreativitet i grundforskningen genom konkurrens mellan forskarlag på Europanivå”. |
| --- | --- |

4.2

Avgörande kriterium: Det avgörande kriteriet för urvalet av projekt och forskningsstöd måste vara vetenskaplig och teknisk spetskompetens, för att EU skall få eller förvärva toppositioner i global konkurrens. På annat sätt går det inte att uppnå de mål som formulerats i kommissionens meddelande, nämligen att frambringa ”spetskompetens och innovation: avgörande faktorer för den europeiska industrins konkurrenskraft” och att ”främja kreativitet i grundforskningen genom konkurrens mellan forskarlag på Europanivå”.

| 4.2.1 | Spetsforskning: Spetskompetens och forskningsinsatser på elitnivå är emellertid resultatet av en komplex, mödosam och tidskrävande utvecklings- och selektionsprocess, som följer regler som vuxit fram inifrån processen själv och där ett stort antal viktiga och sammanlänkade faktorer måste sammanfalla. |
| --- | --- |

4.2.1

Spetsforskning: Spetskompetens och forskningsinsatser på elitnivå är emellertid resultatet av en komplex, mödosam och tidskrävande utvecklings- och selektionsprocess, som följer regler som vuxit fram inifrån processen själv och där ett stort antal viktiga och sammanlänkade faktorer måste sammanfalla.

| 4.2.2 | Samhället och politiken: Samhället och politiken måste sörja för att det finns, alternativt skapas, gynnsamma förutsättningar för att sakkunskap och forskning på toppnivå skall kunna uppnås och bibehållas. |
| --- | --- |

4.2.2

Samhället och politiken: Samhället och politiken måste sörja för att det finns, alternativt skapas, gynnsamma förutsättningar för att sakkunskap och forskning på toppnivå skall kunna uppnås och bibehållas.

| 4.2.3 | Avvikande kriterier: Irrelevanta eller spekulativa, avvikande kriterier förvärrar den byråkratiska bördan, vilseleder och innebär en risk för felaktiga avgöranden, vilket får negativa konsekvenser inte bara för Lissabonmålen utan för hela det europeiska forskningsklimatet. |
| --- | --- |

4.2.3

Avvikande kriterier: Irrelevanta eller spekulativa, avvikande kriterier förvärrar den byråkratiska bördan, vilseleder och innebär en risk för felaktiga avgöranden, vilket får negativa konsekvenser inte bara för Lissabonmålen utan för hela det europeiska forskningsklimatet.

| 4.3 | Utnyttjande av potentialen i ett EU med 25 medlemmar: Samtidigt måste man emellertid också – och kommittén stöder helt och fullt kommissionens avsikt i denna fråga – utveckla och utnyttja den potential som finns i ett Europa med 25 medlemmar. En förutsättning för förverkligandet av detta – såvida det inte redan har uppnåtts – är att forskningsinstitutioner i det utvidgade EU och i regioner med otillräcklig forskningsutrustning får de förutsättningar som krävs för att uppnå spetskompetens. |
| --- | --- |

4.3

Utnyttjande av potentialen i ett EU med 25 medlemmar: Samtidigt måste man emellertid också – och kommittén stöder helt och fullt kommissionens avsikt i denna fråga – utveckla och utnyttja den potential som finns i ett Europa med 25 medlemmar. En förutsättning för förverkligandet av detta – såvida det inte redan har uppnåtts – är att forskningsinstitutioner i det utvidgade EU och i regioner med otillräcklig forskningsutrustning får de förutsättningar som krävs för att uppnå spetskompetens.

| 4.3.1 | Subsidiaritetsprincipen: Enligt subsidiaritetsprincipen är sådan vetenskaplig-teknisk kapacitet och därmed den grundutrustning som krävs medlemsstaternas ansvar så att det finns förutsättning för utbildning av spetskompetens och forskningsinsatser på elitnivå. |
| --- | --- |

4.3.1

Subsidiaritetsprincipen: Enligt subsidiaritetsprincipen är sådan vetenskaplig-teknisk kapacitet och därmed den grundutrustning som krävs medlemsstaternas ansvar så att det finns förutsättning för utbildning av spetskompetens och forskningsinsatser på elitnivå.

| 4.3.2 | Strukturfonderna och Europeiska investeringsfonden: Inom de områden där det behövs och kan leda till positiva resultat bör denna uppgift emellertid också främjas och stödjas på ett målinriktat och effektivt sätt genom EU:s strukturfonder och Europeiska investeringsfonden. Av denna anledning stöder kommittén kommissionens avsikt att också, i syfte att skapa en framgångsrik sammanhållningspolitik, till fullo utnyttja en kompletterande användning av strukturfonderna – kommittén rekommenderar dock att detta även utvidgas till investeringsfonden – och använda en del av medlen i dessa till att förbättra forskningskapacitet och infrastrukturer. |
| --- | --- |

4.3.2

Strukturfonderna och Europeiska investeringsfonden: Inom de områden där det behövs och kan leda till positiva resultat bör denna uppgift emellertid också främjas och stödjas på ett målinriktat och effektivt sätt genom EU:s strukturfonder och Europeiska investeringsfonden. Av denna anledning stöder kommittén kommissionens avsikt att också, i syfte att skapa en framgångsrik sammanhållningspolitik, till fullo utnyttja en kompletterande användning av strukturfonderna – kommittén rekommenderar dock att detta även utvidgas till investeringsfonden – och använda en del av medlen i dessa till att förbättra forskningskapacitet och infrastrukturer.

| 4.3.3 | Det krävs också ett tillräckligt omfattande startstöd vad gäller FoU-åtgärder i de nya medlemsländerna, eftersom de vetenskapliga institutionerna i de länderna ännu inte kan få fram den andel de själva måste investera i EU-stödda projekt. Motsvarande nationella stödsystem måste inrättas som komplement för att lösa detta problem. |
| --- | --- |

4.3.3

Det krävs också ett tillräckligt omfattande startstöd vad gäller FoU-åtgärder i de nya medlemsländerna, eftersom de vetenskapliga institutionerna i de länderna ännu inte kan få fram den andel de själva måste investera i EU-stödda projekt. Motsvarande nationella stödsystem måste inrättas som komplement för att lösa detta problem.

| 4.4 | Forskningsinfrastrukturer: Kommittén välkomnar också kommissionens förslag att utveckla forskningsinfrastrukturer (15) av europeiskt intresse. Den betydande finansieringen av utvald större forskningsapparatur på grundval av ”variabel geometri” har hittills fungerat mycket bra och bör därför vidareutvecklas. Europeiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) spelar i detta sammanhang en nyckelroll vad gäller stöd och rådgivning. Ett europeiskt koncept för infrastruktur bör utarbetas mot bakgrund av detta. |
| --- | --- |

4.4

Forskningsinfrastrukturer: Kommittén välkomnar också kommissionens förslag att utveckla forskningsinfrastrukturer (15) av europeiskt intresse. Den betydande finansieringen av utvald större forskningsapparatur på grundval av ”variabel geometri” har hittills fungerat mycket bra och bör därför vidareutvecklas. Europeiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) spelar i detta sammanhang en nyckelroll vad gäller stöd och rådgivning. Ett europeiskt koncept för infrastruktur bör utarbetas mot bakgrund av detta.

| 4.4.1 | Medelstora infrastrukturer: Under förutsättning att det finns medel till förfogande och att nyttan av ett visst gemenskapsprojekt är uppenbar bör denna åtgärd emellertid inte begränsas till att endast gälla större apparatur, eftersom det på många forskningsområden också finns ett angeläget behov av medelstora forskningsinfrastrukturer, och eftersom dessa kan tjäna målen i flera medlemsstater samtidigt. |
| --- | --- |

4.4.1

Medelstora infrastrukturer: Under förutsättning att det finns medel till förfogande och att nyttan av ett visst gemenskapsprojekt är uppenbar bör denna åtgärd emellertid inte begränsas till att endast gälla större apparatur, eftersom det på många forskningsområden också finns ett angeläget behov av medelstora forskningsinfrastrukturer, och eftersom dessa kan tjäna målen i flera medlemsstater samtidigt.

| 4.5 | Stärka de tematiska prioriteringarna och mobiliteten: Kommittén stöder som sagt kommissionens förslag att fördubbla de tillgängliga medlen för det sjunde ramprogrammet och Euratomprogrammet (jämfört med det nuvarande sjätte ramprogrammet). Denna ökning bör i första hand (16) gagna tematiska prioriteringar/åtgärder/projekt (också inom Euratom) och rörlighetsprogrammet (17) (inberäknat stöd för unga forskare och forskare med spetskompetens). |
| --- | --- |

4.5

Stärka de tematiska prioriteringarna och mobiliteten: Kommittén stöder som sagt kommissionens förslag att fördubbla de tillgängliga medlen för det sjunde ramprogrammet och Euratomprogrammet (jämfört med det nuvarande sjätte ramprogrammet). Denna ökning bör i första hand (16) gagna tematiska prioriteringar/åtgärder/projekt (också inom Euratom) och rörlighetsprogrammet (17) (inberäknat stöd för unga forskare och forskare med spetskompetens).

| 4.6 | Instrument för forskningsstöd: Följande principer bör användas för att förtydliga redan utarbetade rekommendationer:






  — | Antalet instrument måste vara överskådligt. |
| --- | --- | --- |

4.6

Instrument för forskningsstöd: Följande principer bör användas för att förtydliga redan utarbetade rekommendationer:

—

Antalet instrument måste vara överskådligt.

| — | Instrumenten måste vara väl definierade och målet med dem redovisas öppet. |
| --- | --- |

—

Instrumenten måste vara väl definierade och målet med dem redovisas öppet.

| — | Användningen av instrumenten måste vara så enkel som möjligt. |
| --- | --- |

—

Användningen av instrumenten måste vara så enkel som möjligt.

| — | Instrumenten bör i första hand fokusera på direkt stöd för FoU-arbete och de forskare som arbetar inom detta. |
| --- | --- |

—

Instrumenten bör i första hand fokusera på direkt stöd för FoU-arbete och de forskare som arbetar inom detta.

| — | Valet av instrument för olika åtgärder och projekt bör göras av den sökande. De enskilda elementen i de tematiska prioriteringarna får alltså inte under några omständigheter kopplas till ett förutbestämt instrument (18). Kommissionen bör erbjuda rådgivning i detta arbete och förklara varför den för vissa teman föredrar ett visst instrument. |
| --- | --- |

—

Valet av instrument för olika åtgärder och projekt bör göras av den sökande. De enskilda elementen i de tematiska prioriteringarna får alltså inte under några omständigheter kopplas till ett förutbestämt instrument (18). Kommissionen bör erbjuda rådgivning i detta arbete och förklara varför den för vissa teman föredrar ett visst instrument.

| — | Också när det gäller instrumenten måste man säkerställa tillräcklig kontinuitet och särskilt undvika ett snabbt ”paradigmskifte”, för att på ett vettigt sätt begränsa den administrativa bördan för alla parter. |
| --- | --- |

—

Också när det gäller instrumenten måste man säkerställa tillräcklig kontinuitet och särskilt undvika ett snabbt ”paradigmskifte”, för att på ett vettigt sätt begränsa den administrativa bördan för alla parter.

| — | Prioritet skall ges till beviljande av bland annat ”Specific Targeted Research Projects”, dvs. till forskningsprojekt som är lättöverskådliga och lätta att genomföra. I detta sammanhang hänvisar kommissionen också till sina tidigare förslag och till nyligen gjorda uttalanden om små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Prioritet skall ges till beviljande av bland annat ”Specific Targeted Research Projects”, dvs. till forskningsprojekt som är lättöverskådliga och lätta att genomföra. I detta sammanhang hänvisar kommissionen också till sina tidigare förslag och till nyligen gjorda uttalanden om små och medelstora företag.

I enlighet med dessa principer rekommenderar vi att man underlättar samordningsbördan och står för en del av FoU-insatserna vad gäller spetsforskningsnätverken (vilket redan är fallet inom sammanslutningarna för Euratoms fusionsprogram).

| 4.6.1 | Marimon-rapporten:
   (19) Kommittén har med stor glädje noterat att de rekommendationer som nyligen lades fram i Marimon-rapporten i stor utsträckning överensstämmer med kommitténs egna rekommendationer i frågan. EESK ställer sig helt och hållet bakom innehållet i denna rapport. |
| --- | --- |

4.6.1

Marimon-rapporten:
   (19) Kommittén har med stor glädje noterat att de rekommendationer som nyligen lades fram i Marimon-rapporten i stor utsträckning överensstämmer med kommitténs egna rekommendationer i frågan. EESK ställer sig helt och hållet bakom innehållet i denna rapport.

| 4.6.2 | Kontinuitet: För att än en gång särskilt framhålla och klarlägga vikten av denna aspekt: Generellt skall vid övergången från det sjätte till det sjunde ramprogrammet största möjliga kontinuitet säkerställas. För forskarvärlden och industrin (framför allt också de små och medelstora företagen) har en övergång från ett ramprogram till ett annat hittills inneburit en kapacitetshämmande påfrestning, genom ändrade stödvillkor, ansökningsförfaranden, bedömningskriterier, rättsliga ramvillkor, instrument och kostnadsmodeller. För att säkerställa kontinuitet bör alltså inga nya instrument eller andra förfaranden införas. Man bör i stället med hjälp av erfarenheter och rekommendationer förenkla och anpassa de instrument och förfaranden som hittills har använts. Huvudmålet måste alltså vara kontinuitet förenat med förenkling och förtydligande, och flexibilitet för de sökande i deras val av instrument. |
| --- | --- |

4.6.2

Kontinuitet: För att än en gång särskilt framhålla och klarlägga vikten av denna aspekt: Generellt skall vid övergången från det sjätte till det sjunde ramprogrammet största möjliga kontinuitet säkerställas. För forskarvärlden och industrin (framför allt också de små och medelstora företagen) har en övergång från ett ramprogram till ett annat hittills inneburit en kapacitetshämmande påfrestning, genom ändrade stödvillkor, ansökningsförfaranden, bedömningskriterier, rättsliga ramvillkor, instrument och kostnadsmodeller. För att säkerställa kontinuitet bör alltså inga nya instrument eller andra förfaranden införas. Man bör i stället med hjälp av erfarenheter och rekommendationer förenkla och anpassa de instrument och förfaranden som hittills har använts. Huvudmålet måste alltså vara kontinuitet förenat med förenkling och förtydligande, och flexibilitet för de sökande i deras val av instrument.

| 4.7 | Tekniska plattformar: Kommittén stöder med eftertryck kommissionens och näringslivets initiativ att inrätta ”tekniska plattformar”, som på Europanivå samlar företag, forskningsinstitutioner, finansvärlden, myndigheter och lagstiftande organ. Deras uppgift är att fastställa en dagordning för gemensam forskning som är avsedd att mobilisera en kritisk massa av resurser – nationella och europeiska, offentliga och privata. |
| --- | --- |

4.7

Tekniska plattformar: Kommittén stöder med eftertryck kommissionens och näringslivets initiativ att inrätta ”tekniska plattformar”, som på Europanivå samlar företag, forskningsinstitutioner, finansvärlden, myndigheter och lagstiftande organ. Deras uppgift är att fastställa en dagordning för gemensam forskning som är avsedd att mobilisera en kritisk massa av resurser – nationella och europeiska, offentliga och privata.

| 4.7.1 | Gemensamma utvecklingsprojekt: Kommittén rekommenderar detta tillvägagångssätt starkt för att genomföra gemensam forskning och kunna förverkliga samråd och samarbete vid omfattande och kostsamma gemensamma vetenskaplig-tekniska utvecklingsprojekt där det finns väl definierade mål – exempelvis Galileo-projektet. Genomförandet kan ske i form av ”integrerade projekt” eller ”gemensamma företag” i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget (20). Även i detta sammanhang måste man dock noggrant analysera (21) hur man undviker alltför stor organisatorisk och administrativ arbetsbörda samt hur man kan få små och medelstora företag och mindre institut och forskarlag att delta i arbetet. |
| --- | --- |

4.7.1

Gemensamma utvecklingsprojekt: Kommittén rekommenderar detta tillvägagångssätt starkt för att genomföra gemensam forskning och kunna förverkliga samråd och samarbete vid omfattande och kostsamma gemensamma vetenskaplig-tekniska utvecklingsprojekt där det finns väl definierade mål – exempelvis Galileo-projektet. Genomförandet kan ske i form av ”integrerade projekt” eller ”gemensamma företag” i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget (20). Även i detta sammanhang måste man dock noggrant analysera (21) hur man undviker alltför stor organisatorisk och administrativ arbetsbörda samt hur man kan få små och medelstora företag och mindre institut och forskarlag att delta i arbetet.

| 4.7.2 | Administrativ och organisatorisk börda: Med tanke på de stora organisatoriska/administrativa och rättsliga insatser som krävs för detta (exempelvis frågan om immateriell äganderätt) bör man dock innan man inrättar nya ”tekniska plattformar” först skaffa sig erfarenheter av de plattformar som för närvarande är under uppbyggnad och se till att principen om ”variabel geometri” kan tillämpas. Dessutom bör man på olika sätt undersöka och pröva om målet är entydigt definierat och om det inte kan nås genom större användning av enklare förfaranden, för att undvika att ytterligare förvirring och en oproportionerligt stor samordningsbörda uppstår på grund av ännu fler, och delvis överlappande, instrument. Om det är möjligt bör man använda enklare instrument. |
| --- | --- |

4.7.2

Administrativ och organisatorisk börda: Med tanke på de stora organisatoriska/administrativa och rättsliga insatser som krävs för detta (exempelvis frågan om immateriell äganderätt) bör man dock innan man inrättar nya ”tekniska plattformar” först skaffa sig erfarenheter av de plattformar som för närvarande är under uppbyggnad och se till att principen om ”variabel geometri” kan tillämpas. Dessutom bör man på olika sätt undersöka och pröva om målet är entydigt definierat och om det inte kan nås genom större användning av enklare förfaranden, för att undvika att ytterligare förvirring och en oproportionerligt stor samordningsbörda uppstår på grund av ännu fler, och delvis överlappande, instrument. Om det är möjligt bör man använda enklare instrument.

| 4.8 | Små och medelstora företag: Små och medelstora företag bidrar redan nu i hög grad till innovationsprocessen eller har åtminstone potential att göra det i framtiden. Det vore därför lämpligt att göra de små och medelstora företagens villkor för deltagande i de tematiska forskningsprioriteringarna enklare och ännu mer flexibla, bland annat genom en flexibel tilldelning av och möjlighet att välja teman och instrument (Craft, Collective Research, Eureka). På det hela taget måste man vid arbetet med att anpassa stödinstrumenten och med att strukturera projekt i högre grad än vad man hittills gjort se till att kompetenta små och medelstora företag kan delta på ett lämpligt sätt, både inom hög- och lågteknologi. Stödinstrument som ”Specific Targeted Projects”, som också släpper fram mindre grupperingar och projekt och främjar en nedifrån-och-upp-inriktning, är bättre lämpade för detta syfte. |
| --- | --- |

4.8

Små och medelstora företag: Små och medelstora företag bidrar redan nu i hög grad till innovationsprocessen eller har åtminstone potential att göra det i framtiden. Det vore därför lämpligt att göra de små och medelstora företagens villkor för deltagande i de tematiska forskningsprioriteringarna enklare och ännu mer flexibla, bland annat genom en flexibel tilldelning av och möjlighet att välja teman och instrument (Craft, Collective Research, Eureka). På det hela taget måste man vid arbetet med att anpassa stödinstrumenten och med att strukturera projekt i högre grad än vad man hittills gjort se till att kompetenta små och medelstora företag kan delta på ett lämpligt sätt, både inom hög- och lågteknologi. Stödinstrument som ”Specific Targeted Projects”, som också släpper fram mindre grupperingar och projekt och främjar en nedifrån-och-upp-inriktning, är bättre lämpade för detta syfte.

| 4.8.1 | Kunskapsöverföring och små och medelstora företag: Vad gäller kunskapsöverföring bör man särskilt bemöda sig om att överföra de senaste och mest användbara kunskaperna – från universitet och statligt understödda forskningsinstitut – inom grundforskningen till forskare och ingenjörer som är verksamma inom industrin och särskilt inom små och medelstora företag, för att påskynda överföringen av den kunskap som är nödvändig för industrins innovationsförmåga och konkurrenskraft. Kommittén har också vid flera tillfällen lagt fram förslag (22) om detta, särskilt vad beträffar personalutbyte (rörlighet) mellan universitet och företag inom industrin, vilket måste förbättras avsevärt och göras attraktivare. |
| --- | --- |

4.8.1

Kunskapsöverföring och små och medelstora företag: Vad gäller kunskapsöverföring bör man särskilt bemöda sig om att överföra de senaste och mest användbara kunskaperna – från universitet och statligt understödda forskningsinstitut – inom grundforskningen till forskare och ingenjörer som är verksamma inom industrin och särskilt inom små och medelstora företag, för att påskynda överföringen av den kunskap som är nödvändig för industrins innovationsförmåga och konkurrenskraft. Kommittén har också vid flera tillfällen lagt fram förslag (22) om detta, särskilt vad beträffar personalutbyte (rörlighet) mellan universitet och företag inom industrin, vilket måste förbättras avsevärt och göras attraktivare.

| 4.8.2 | Företagaranda och industripolitik: Bildandet av nya småföretag är en av de viktigaste drivkrafterna bakom innovation och ekonomisk tillväxt. Problemet med dessa nybildningar är dock ofta inte i första hand att forskning och utveckling inte får tillräckligt med stöd, utan har snarare att göra med företagsledning, och marknadsföring och framför allt att de på lång sikt inte har tillräcklig finansiell täckning för att kunna överbrygga den förlustbringande perioden i början. Här måste alltså industripolitiken och forskningspolitiken söka gemensamma lösningar för att skapa incitament och möjligheter till framgång och därmed mer företagaranda i Europa. |
| --- | --- |

4.8.2

Företagaranda och industripolitik: Bildandet av nya småföretag är en av de viktigaste drivkrafterna bakom innovation och ekonomisk tillväxt. Problemet med dessa nybildningar är dock ofta inte i första hand att forskning och utveckling inte får tillräckligt med stöd, utan har snarare att göra med företagsledning, och marknadsföring och framför allt att de på lång sikt inte har tillräcklig finansiell täckning för att kunna överbrygga den förlustbringande perioden i början. Här måste alltså industripolitiken och forskningspolitiken söka gemensamma lösningar för att skapa incitament och möjligheter till framgång och därmed mer företagaranda i Europa.

| 4.8.3 | SBIR-programmet i USA: Kommittén rekommenderar dessutom att man skall ta till vara USA:s erfarenheter med dess SBIR-program – ”Small Business Innovation Research” (23), där små och medelstora företag via olika organ får stöd av den amerikanska regeringen för marknadsinriktade FoU-åtgärder. |
| --- | --- |

4.8.3

SBIR-programmet i USA: Kommittén rekommenderar dessutom att man skall ta till vara USA:s erfarenheter med dess SBIR-program – ”Small Business Innovation Research” (23), där små och medelstora företag via olika organ får stöd av den amerikanska regeringen för marknadsinriktade FoU-åtgärder.

| 4.9 | Öppen samordning: Kommittén har vid upprepade tillfällen uttalat sig till förmån för den av kommissionen föreslagna öppna samordningsmetoden, samtidigt som vi alltid har betonat att detta förfarande bara kan vara effektivt om medlemsstaterna deltar i det på frivillig basis. |
| --- | --- |

4.9

Öppen samordning: Kommittén har vid upprepade tillfällen uttalat sig till förmån för den av kommissionen föreslagna öppna samordningsmetoden, samtidigt som vi alltid har betonat att detta förfarande bara kan vara effektivt om medlemsstaterna deltar i det på frivillig basis.

| 4.10 | Självständiga organisationsformer och autonom samordning: Kommittén har också flera gånger hänvisat till EU:s vetenskaplig-tekniska aktörers autonoma samordning och självständiga organisationsformer som fungerar enligt nedifrån-och-upp-principen. Dessa aktörer känner varandra inom sina respektive fackområden tack vare publikationer, konferenser och workshops och tar egna initiativ till att påverka programmets utformning och till att bidra till samordning inom spektrumet mellan konkurrens och samarbete (se nedan). På så vis har det vuxit fram betydande och världsledande internationella forskningsinitiativ, forskningsprogram och forskningsinstitutioner, vilket skapat förutsättningar för tanken på ett europeiskt område för forskning. Denna situation bör värdesättas och utnyttjas. |
| --- | --- |

4.10

Självständiga organisationsformer och autonom samordning: Kommittén har också flera gånger hänvisat till EU:s vetenskaplig-tekniska aktörers autonoma samordning och självständiga organisationsformer som fungerar enligt nedifrån-och-upp-principen. Dessa aktörer känner varandra inom sina respektive fackområden tack vare publikationer, konferenser och workshops och tar egna initiativ till att påverka programmets utformning och till att bidra till samordning inom spektrumet mellan konkurrens och samarbete (se nedan). På så vis har det vuxit fram betydande och världsledande internationella forskningsinitiativ, forskningsprogram och forskningsinstitutioner, vilket skapat förutsättningar för tanken på ett europeiskt område för forskning. Denna situation bör värdesättas och utnyttjas.

| 4.11 | Främja konkurrens: Kommittén välkomnar att kommissionen har satt upp målet att ”främja konkurrens” som ett av sina sex prioriterade mål. Vi stöder också kommissionens förväntningar på att uppnå ett mervärde genom konkurrens på europeisk nivå. Vi (24) vill i detta sammanhang upprepa vad vi tidigare konstaterat i frågan, nämligen att vetenskap och forskning behöver en miljö präglad av konkurrens om de bästa idéerna, metoderna och resultaten, där oberoende reproducering (alternativt motbevisning) – dvs. ett slags certifiering – kan spridas och utvecklas. Man måste sålunda stödja och tillämpa pluralistiska och tvärvetenskapliga forskningsmetoder och forskningsstrukturer så att denna konkurrens om de bästa idéerna och forskningsresultaten stimuleras och utnyttjas. |
| --- | --- |

4.11

Främja konkurrens: Kommittén välkomnar att kommissionen har satt upp målet att ”främja konkurrens” som ett av sina sex prioriterade mål. Vi stöder också kommissionens förväntningar på att uppnå ett mervärde genom konkurrens på europeisk nivå. Vi (24) vill i detta sammanhang upprepa vad vi tidigare konstaterat i frågan, nämligen att vetenskap och forskning behöver en miljö präglad av konkurrens om de bästa idéerna, metoderna och resultaten, där oberoende reproducering (alternativt motbevisning) – dvs. ett slags certifiering – kan spridas och utvecklas. Man måste sålunda stödja och tillämpa pluralistiska och tvärvetenskapliga forskningsmetoder och forskningsstrukturer så att denna konkurrens om de bästa idéerna och forskningsresultaten stimuleras och utnyttjas.

| 4.12 | Konkurrens, samarbete och samordning: Det kan uppstå motsättningar mellan de uppställda målen konkurrens, samarbete och samordning, framför allt om uppgifterna är nära förknippade med produktutveckling. Ur detta faktum härleds gränserna för de optimala användningsområdena – och därmed också urvalet av lämpliga instrument. Så mycket konkurrens som möjligt, så mycket samarbete som behövs. |
| --- | --- |

4.12

Konkurrens, samarbete och samordning: Det kan uppstå motsättningar mellan de uppställda målen konkurrens, samarbete och samordning, framför allt om uppgifterna är nära förknippade med produktutveckling. Ur detta faktum härleds gränserna för de optimala användningsområdena – och därmed också urvalet av lämpliga instrument. Så mycket konkurrens som möjligt, så mycket samarbete som behövs.

| 4.13 | Kritisk massa och global konkurrens: FoU-målen, vars kritiska massa även när det gäller enstaka projekt överstiger enskilda medlemsstaters kapacitet, och som alltså i princip bara kan uppnås genom europeiskt samarbete, i form av stora infrastrukturer eller särskilda stora teknikprojekt, måste mer än andra också konkurrera på världsnivå (se även kapitlet ”internationell dimension”) och stå sig internationellt. Detta gäller också det som sagts ovan om ”tekniska plattformar”. |
| --- | --- |

4.13

Kritisk massa och global konkurrens: FoU-målen, vars kritiska massa även när det gäller enstaka projekt överstiger enskilda medlemsstaters kapacitet, och som alltså i princip bara kan uppnås genom europeiskt samarbete, i form av stora infrastrukturer eller särskilda stora teknikprojekt, måste mer än andra också konkurrera på världsnivå (se även kapitlet ”internationell dimension”) och stå sig internationellt. Detta gäller också det som sagts ovan om ”tekniska plattformar”.

| 4.14 | Europeiskt forskningsråd: I enlighet med det nyligen framlagda yttrandet (25) stöder kommittén kommissionen i dess avsikt att inrätta ett europeiskt forskningsråd. Detta råd skulle backas upp av vetenskapssamhället och ansvara för att organisera och genomföra finansiellt stöd till grundforskningen. Rådet skulle genomföra sitt arbete helt autonomt och enligt framgångsrika europeiska eller amerikanska institutioners modeller. För att man skall kunna utnyttja samspelet mellan de enskilda forskningskategorierna rekommenderar kommittén att också framstående forskare på området industriell forskning involveras i det europeiska forskningsrådet. |
| --- | --- |

4.14

Europeiskt forskningsråd: I enlighet med det nyligen framlagda yttrandet (25) stöder kommittén kommissionen i dess avsikt att inrätta ett europeiskt forskningsråd. Detta råd skulle backas upp av vetenskapssamhället och ansvara för att organisera och genomföra finansiellt stöd till grundforskningen. Rådet skulle genomföra sitt arbete helt autonomt och enligt framgångsrika europeiska eller amerikanska institutioners modeller. För att man skall kunna utnyttja samspelet mellan de enskilda forskningskategorierna rekommenderar kommittén att också framstående forskare på området industriell forskning involveras i det europeiska forskningsrådet.

| 4.15 | ”Peer review”: Det huvudsakliga bedömningsinstrumentet bör i det här sammanhanget vara inbördes utvärdering (”peer review”). För att kompensera de välkända svagheterna (exempelvis intressekonflikter) hos detta bedömningssystem bör man dock inom det europeiska forskningsrådet – eller egentligen inom alla stödorganisationer (26) – engagera erfarna forskare som är erkända för egna vetenskapliga resultat och som är mycket förtrogna med det särskilda sakområde där de är verksamma. |
| --- | --- |

4.15

”Peer review”: Det huvudsakliga bedömningsinstrumentet bör i det här sammanhanget vara inbördes utvärdering (”peer review”). För att kompensera de välkända svagheterna (exempelvis intressekonflikter) hos detta bedömningssystem bör man dock inom det europeiska forskningsrådet – eller egentligen inom alla stödorganisationer (26) – engagera erfarna forskare som är erkända för egna vetenskapliga resultat och som är mycket förtrogna med det särskilda sakområde där de är verksamma.

| 4.16 | Främja karriärer: Kommittén ställer sig eftertryckligt bakom målet att göra yrken inom vetenskap, forskning och utveckling attraktivare, att entusiasmera de mest begåvade och följaktligen främja yrkeskarriärer på området. Kommittén behandlade först nyligen denna fråga utförligt i ett yttrande (27) och har ställt sig bakom kommissionens bemödanden på området. |
| --- | --- |

4.16

Främja karriärer: Kommittén ställer sig eftertryckligt bakom målet att göra yrken inom vetenskap, forskning och utveckling attraktivare, att entusiasmera de mest begåvade och följaktligen främja yrkeskarriärer på området. Kommittén behandlade först nyligen denna fråga utförligt i ett yttrande (27) och har ställt sig bakom kommissionens bemödanden på området.

| 4.16.1 | Forskarnas otillfredsställande kontraktssituation: I många medlemsstater utgör de nuvarande löneavtalen och kontraktsvillkoren ett särskilt problem, vilket framför allt för yngre forskare innebär en klar nackdel i förhållande till karriärer inom den privata sektorn, ja till och med i förhållande till i övrigt jämförbara karriärer inom den offentliga sektorn. Kommittén vill återigen peka på att det krävs brådskande åtgärder – framför allt dock från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

4.16.1

Forskarnas otillfredsställande kontraktssituation: I många medlemsstater utgör de nuvarande löneavtalen och kontraktsvillkoren ett särskilt problem, vilket framför allt för yngre forskare innebär en klar nackdel i förhållande till karriärer inom den privata sektorn, ja till och med i förhållande till i övrigt jämförbara karriärer inom den offentliga sektorn. Kommittén vill återigen peka på att det krävs brådskande åtgärder – framför allt dock från medlemsstaternas sida.

| 4.17 | Överlappande eller parallella instanser måste undvikas: Forskningsverksamheten måste stödjas av planering, företagande, administration och sakkunniga bedömningar som måste skötas av erfarna vetenskapsmän. Inför inflationen i ansökningar, bedömningar och övervakningsprocesser rekommenderar kommittén därför återigen (28) att kommissionen behandlar också denna fråga och verkar för att få till stånd effektiva samordnade förfaranden (framför allt med och mellan de berörda instanserna i medlemsstaterna), så att alltför många vertikala (och även horisontella eller parallella) separat agerande tillståndsgivnings-, styr- och kontrollorgan (och förfaranden) och därmed improduktiv verksamhet kan undvikas. |
| --- | --- |

4.17

Överlappande eller parallella instanser måste undvikas: Forskningsverksamheten måste stödjas av planering, företagande, administration och sakkunniga bedömningar som måste skötas av erfarna vetenskapsmän. Inför inflationen i ansökningar, bedömningar och övervakningsprocesser rekommenderar kommittén därför återigen (28) att kommissionen behandlar också denna fråga och verkar för att få till stånd effektiva samordnade förfaranden (framför allt med och mellan de berörda instanserna i medlemsstaterna), så att alltför många vertikala (och även horisontella eller parallella) separat agerande tillståndsgivnings-, styr- och kontrollorgan (och förfaranden) och därmed improduktiv verksamhet kan undvikas.

| 4.18 | Urval av sakkunniga: Samtidigt som man rent generellt måste reducera det nuvarande utnyttjandet av sakkunniga, måste man emellertid också se till att inom de berörda fackområdena locka till sig särskilt framgångsrika och erfarna forskare som sakkunniga, eftersom risken för felbedömningar annars ökar. För att man skall lyckas med detta måste dock urvalsförfarandet beträffande de sakkunniga befrias från det nuvarande komplexa och oflexibla byråkratiska systemet, som har en särskilt avskräckande effekt på just framgångsrika forskare. |
| --- | --- |

4.18

Urval av sakkunniga: Samtidigt som man rent generellt måste reducera det nuvarande utnyttjandet av sakkunniga, måste man emellertid också se till att inom de berörda fackområdena locka till sig särskilt framgångsrika och erfarna forskare som sakkunniga, eftersom risken för felbedömningar annars ökar. För att man skall lyckas med detta måste dock urvalsförfarandet beträffande de sakkunniga befrias från det nuvarande komplexa och oflexibla byråkratiska systemet, som har en särskilt avskräckande effekt på just framgångsrika forskare.

| 4.19 | Bedömningsförfaranden: Det är möjligt att vissa av de metoder som kritiseras av vetenskapssamhället är resultatet av ett välment försök att införa och använda standardiserade bedömningskriterier på ett område som är alltför komplext och känsligt, i stället för att utnyttja människors erfarenhet. Kommittén uppskattar visserligen avsikten att, i strävan efter öppenhet och objektivitet, i möjligaste mån utesluta subjektiva bedömningar, eftersom sådana riskerar att missbrukas och dessutom kan kritiseras, men denna avsikt skapar ett olösligt dilemma. Bedömningen av vetenskapliga resultat och vetenskaplig kreativitet kan inte automatiseras eller delegeras till personer som saknar erfarenhet. |
| --- | --- |

4.19

Bedömningsförfaranden: Det är möjligt att vissa av de metoder som kritiseras av vetenskapssamhället är resultatet av ett välment försök att införa och använda standardiserade bedömningskriterier på ett område som är alltför komplext och känsligt, i stället för att utnyttja människors erfarenhet. Kommittén uppskattar visserligen avsikten att, i strävan efter öppenhet och objektivitet, i möjligaste mån utesluta subjektiva bedömningar, eftersom sådana riskerar att missbrukas och dessutom kan kritiseras, men denna avsikt skapar ett olösligt dilemma. Bedömningen av vetenskapliga resultat och vetenskaplig kreativitet kan inte automatiseras eller delegeras till personer som saknar erfarenhet.

| 4.20 | Två nya ämnen: rymd- och säkerhetsforskning. I kommissionens meddelande behandlas fortfarande inte de tematiska prioriteringarna. Det enda undantaget är hänvisningen till grundforskningen (29) och till de två nya forskningsområdena rymden och säkerheten. Kommittén välkomnar kommissionens förslag att hädanefter också själv behandla frågorna om rymd- och säkerhetsforskning på europeisk nivå och bekräftar därmed de rekommendationer som kommittén tidigare lagt fram beträffande rymdsektorn (30). Kommittén rekommenderar emellertid att dessa två områden behandlas utanför den budget som är avsedd för det sjunde ramprogrammet och utanför ramprogrammets tematiska prioriteringar, eftersom de har en annan och speciell karaktär som inte passar in i ramprogrammets förfaranden. |
| --- | --- |

4.20

Två nya ämnen: rymd- och säkerhetsforskning. I kommissionens meddelande behandlas fortfarande inte de tematiska prioriteringarna. Det enda undantaget är hänvisningen till grundforskningen (29) och till de två nya forskningsområdena rymden och säkerheten. Kommittén välkomnar kommissionens förslag att hädanefter också själv behandla frågorna om rymd- och säkerhetsforskning på europeisk nivå och bekräftar därmed de rekommendationer som kommittén tidigare lagt fram beträffande rymdsektorn (30). Kommittén rekommenderar emellertid att dessa två områden behandlas utanför den budget som är avsedd för det sjunde ramprogrammet och utanför ramprogrammets tematiska prioriteringar, eftersom de har en annan och speciell karaktär som inte passar in i ramprogrammets förfaranden.

| 4.20.1 | Inom rymdsektorn finns det redan ett mycket effektivt och framgångsrikt program som hittills har samordnats och genomförts av framför allt ESA och europeiska rymd- och flygindustrin, och till vilket också medlemsstaternas forskningsinstitutioner hittills har bidragit verksamt. Av denna anledning bör kommissionens deltagande, som kommittén helt och fullt stöder, ske separat, dvs. finansieras och genomföras inom ramen för det nuvarande samarbetsavtalet mellan ESA och kommissionen, och utanför ramprogrammet. Kommittén önskar få mer detaljerad information i denna fråga. |
| --- | --- |

4.20.1

Inom rymdsektorn finns det redan ett mycket effektivt och framgångsrikt program som hittills har samordnats och genomförts av framför allt ESA och europeiska rymd- och flygindustrin, och till vilket också medlemsstaternas forskningsinstitutioner hittills har bidragit verksamt. Av denna anledning bör kommissionens deltagande, som kommittén helt och fullt stöder, ske separat, dvs. finansieras och genomföras inom ramen för det nuvarande samarbetsavtalet mellan ESA och kommissionen, och utanför ramprogrammet. Kommittén önskar få mer detaljerad information i denna fråga.

| 4.20.2 | Vad beträffar säkerhetsforskning finns det inom EU ett starkt intresse för ett gemensamt agerande. Kommittén har vid upprepade tillfällen redan diskuterat och framhållit denna fråga och stöder därför uttryckligen att detta tema tas upp. Inom ramen för detta finns emellertid också sekretessfrågor och frågor som rör en möjlig användning av interna och externa försvarsuppgifter, som kräver en annan behandling än de tematiska prioriteringarna inom ramprogrammet (för vilka det t.ex. krävs öppenhet). Därför vore det lämpligt att också i detta fall skapa ett oberoende projekt som står utanför ramprogrammets finansiering och instrument. |
| --- | --- |

4.20.2

Vad beträffar säkerhetsforskning finns det inom EU ett starkt intresse för ett gemensamt agerande. Kommittén har vid upprepade tillfällen redan diskuterat och framhållit denna fråga och stöder därför uttryckligen att detta tema tas upp. Inom ramen för detta finns emellertid också sekretessfrågor och frågor som rör en möjlig användning av interna och externa försvarsuppgifter, som kräver en annan behandling än de tematiska prioriteringarna inom ramprogrammet (för vilka det t.ex. krävs öppenhet). Därför vore det lämpligt att också i detta fall skapa ett oberoende projekt som står utanför ramprogrammets finansiering och instrument.

5.   Sammanfattning

| 5.1 | Kommittén vill betona forskningens och utvecklingens avgörande betydelse för Europas globala konkurrenskraft och därmed också för Lissabonmålen. Kommittén ställer sig därför bakom de föreslagna åtgärderna och målen i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén vill betona forskningens och utvecklingens avgörande betydelse för Europas globala konkurrenskraft och därmed också för Lissabonmålen. Kommittén ställer sig därför bakom de föreslagna åtgärderna och målen i kommissionens meddelande.

| 5.2 | Det gäller framför allt treprocentsmålet och för den fördubbling av gemenskapens FoU-budget (för ramprogram och för Euratomprogram) som därför föreslagits. Kommittén uppmanar rådet och parlamentet att följa detta förslag, medlemsstaternas regeringar att se till att målet uppfylls även för de nationella FoU-budgetarna och industrin att målmedvetet stärka investeringarna i forskning och utveckling i Europa. |
| --- | --- |

5.2

Det gäller framför allt treprocentsmålet och för den fördubbling av gemenskapens FoU-budget (för ramprogram och för Euratomprogram) som därför föreslagits. Kommittén uppmanar rådet och parlamentet att följa detta förslag, medlemsstaternas regeringar att se till att målet uppfylls även för de nationella FoU-budgetarna och industrin att målmedvetet stärka investeringarna i forskning och utveckling i Europa.

| 5.3 | Kommittén vill peka på att treprocentsmålet grundar sig på det nuvarande konkurrensläget och i framtiden måste anpassas till tillväxtutvecklingen i t.ex. USA och Sydostasien. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén vill peka på att treprocentsmålet grundar sig på det nuvarande konkurrensläget och i framtiden måste anpassas till tillväxtutvecklingen i t.ex. USA och Sydostasien.

| 5.4 | Kommittén stöder kommissionens intention att dessutom satsa en del av strukturfondsmedlen på en utbyggnad av forskningskapaciteten och forskningsinfrastrukturen för att ta hänsyn till övergångssituationen i de nya medlemsländerna och till fullo utnyttja den potential som ett Europa med 25 medlemsstater har. Kommittén rekommenderar att även Europeiska investeringsfonden anlitas för detta. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén stöder kommissionens intention att dessutom satsa en del av strukturfondsmedlen på en utbyggnad av forskningskapaciteten och forskningsinfrastrukturen för att ta hänsyn till övergångssituationen i de nya medlemsländerna och till fullo utnyttja den potential som ett Europa med 25 medlemsstater har. Kommittén rekommenderar att även Europeiska investeringsfonden anlitas för detta.

| 5.5 | Kommittén stöder kommissionens intention att använda de effektivaste modellerna för tillämpning och att förbättra det praktiska genomförandet av programmet. Instrumenten bör förenklas och göras flexiblare samtidigt som kontinuiteten bör vara så omfattande som möjligt. Sökandena måste kunna anpassa instrumenten till den projektomfattning och -struktur som är optimal för den uppgift som skall lösas. Detta gäller också vid inrättandet av teknikplattformar. Kommittén stöder Marimon-rapporten. |
| --- | --- |

5.5

Kommittén stöder kommissionens intention att använda de effektivaste modellerna för tillämpning och att förbättra det praktiska genomförandet av programmet. Instrumenten bör förenklas och göras flexiblare samtidigt som kontinuiteten bör vara så omfattande som möjligt. Sökandena måste kunna anpassa instrumenten till den projektomfattning och -struktur som är optimal för den uppgift som skall lösas. Detta gäller också vid inrättandet av teknikplattformar. Kommittén stöder Marimon-rapporten.

| 5.6 | Relevanta små och medelstora företag bör i större utsträckning engageras i forskning och utveckling samt i innovationsprocessen på liknande sätt som skett med det amerikanska programmet Small Business Investment in Research. Kommittén rekommenderar dessutom samverkan mellan företagspolitiken och forskningspolitiken så att de små och medelstora företagens och nya företagsbildningars potential för innovation och ekonomisk tillväxt kan främjas och utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

5.6

Relevanta små och medelstora företag bör i större utsträckning engageras i forskning och utveckling samt i innovationsprocessen på liknande sätt som skett med det amerikanska programmet Small Business Investment in Research. Kommittén rekommenderar dessutom samverkan mellan företagspolitiken och forskningspolitiken så att de små och medelstora företagens och nya företagsbildningars potential för innovation och ekonomisk tillväxt kan främjas och utnyttjas till fullo.

| 5.7 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att prioritera rymd- och säkerhetsforskning, och motiverar sin rekommendation med att dessa behandlas och finansieras som särskilda kategorier utanför ramprogrammet. |
| --- | --- |

5.7

Kommittén stöder kommissionens avsikt att prioritera rymd- och säkerhetsforskning, och motiverar sin rekommendation med att dessa behandlas och finansieras som särskilda kategorier utanför ramprogrammet.

| 5.8 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att låta ramprogrammen omfatta grundforskningen och att främja den europeiska konkurrensen på området, samt att inrätta ett oberoende europeiskt forskningsråd (European Research Council). |
| --- | --- |

5.8

Kommittén stöder kommissionens avsikt att låta ramprogrammen omfatta grundforskningen och att främja den europeiska konkurrensen på området, samt att inrätta ett oberoende europeiskt forskningsråd (European Research Council).

| 5.9 | Kommittén vill peka på hur viktiga kontakterna är mellan forskningskategorierna grundforskning, tillämpad forskning och utveckling. Främjandet av dessa kategorier måste vara balanserat. |
| --- | --- |

5.9

Kommittén vill peka på hur viktiga kontakterna är mellan forskningskategorierna grundforskning, tillämpad forskning och utveckling. Främjandet av dessa kategorier måste vara balanserat.

| 5.10 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna och att locka – och möjliggöra för – begåvade ungdomar att ägna sig åt vetenskapen. Här måste framför allt medlemsstaterna vidta åtgärder.
  Andra viktiga åsikter, rekommendationer och kritiska anmärkningar beskrivs mer utförligt i kapitel 3 och 4. |
| --- | --- |

5.10

Kommittén stöder kommissionens avsikt att göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna och att locka – och möjliggöra för – begåvade ungdomar att ägna sig åt vetenskapen. Här måste framför allt medlemsstaterna vidta åtgärder.

Andra viktiga åsikter, rekommendationer och kritiska anmärkningar beskrivs mer utförligt i kapitel 3 och 4.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EOF: Europeiska området för forskningsverksamhet, se framför allt EUT C 110, 30.4.2004 (CES 319/2004) och EUT C 95, 23.4.2003 (CESE 288/2003).

1

(2)  Vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 satte unionen upp som sitt mål att före slutet av 2010 öka de europeiska forskningsinsatserna till 3 % av unionens BNP, varav 2/3 skall komma från privata investeringar och 1/3 från den offentliga sektorn (medlemsländerna och EU). Se även EUT C 95, 23.4.2003.

2

(3)  EGT C 204, 18.7.2000; EGT C 221, 7.8.2001 (CES 724/01); EGT C 260, 17.9.2001; EGT C 94, 18.4.2002; EGT C 221, 17.9.2002; EUT C 61, 14.3.2003; EUT C 95, 23.4.2003; EUT C 234, 30.9.2003; EUT C 32, 5.2.2004; EUT C 110, 30.4.2004; EUT C 302, 7.12.2004.

3

(4)  Se punkt 3.3

4

(5)  EUT C 112, 30.4.2004.

5

(6)  (Den ökning av budgeten som föreslogs i detta yttrande grundade sig på EU-15:s behov och måste därför anpassas till EU-25 – EGT C 260, 17.9.2001).

6

(7)  Se punkt 1.2.

7

(8)  Se även punkt 4.2 ff.

8

(9)  Se även punkt 4.6.

9

(10)  Se även punkt 5.4 (EUT C 95, 23.4.2003).

10

(11)  EUT C 110, 30.4.2004.

11

(12)  Exempelvis Kanada, Kina, Indien, Japan, Korea, Ryssland och USA.

12

(13)  Detta ämne och ett antal andra närstående problem har dessutom redan varit föremål för utförlig behandling i kapitel 7, ”Forskning och teknisk innovation”, i kommitténs yttrande om ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

13

(14)  EUT C 95, 23.4.2003; EUT C 110, 30.4.2004.

14

(15)  Se även punkt 5.4 (EUT C 95, 23.4.2003).

15

(16)  Se även rekommendationerna under punkt 3.5.

16

(17)  Programmet Marie-Curie har visat sig vara särskilt framgångsrikt varför det bör stärkas.

17

(18)  Kommittén beklagar återigen att tidigare rekommendationer med samma lydelse inte beaktats.

18

(19)  Rapport från en expertgrupp under ledning av professor Marimon, 21.6.2004, sjätte ramprogrammet.

19

(20)  ”Gemenskapen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration.”

20

(21)  Se även punkt 4.7.2.

21

(22)  Se exempelvis kapitel 7 (EGT C 204, 18.7.2000).

22

(23)  Se http://sbir.us/pm.html. samt http://www.zyn.com/sbir/funding.htm

23

(24)  Punkt 4.2.2, 4.2.3 och 4.2.4 (EUT C 95, 23.4.2003).

24

(25)  EUT C 110, 30.4.2004.

25

(26)  Därför har kommittén redan vid upprepade tillfällen rekommenderat att man skall agera på samma sätt också på de områden inom kommissionen som innefattar ansvar för forskningsstöd.

26

(27)  EUT C 110, 30.4.2004 (CESE 305/2004) och EESK 1086/2004.

27

(28)  CESE 305/2004; Kapitel 5.18 (EUT C 110, 30.4.2004).

28

(29)  Se punkt 3.5.

29

(30)  EUT C 112, 30.4.2004.

30

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/115

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG”

(KOM(2004) 177 slutlig – 2004/0065 COD)

(2005/C 157/21)

Den 21 april 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 44.2 g i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 september 2004. Föredragande var Jörg Frank von Fürstenwerth.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 86 röster för, 3 röster mot och 1 nedlagd röst:

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG skall ses mot bakgrund av andra EU-åtgärder i handlingsplanen för finansmarknaden. Av särskild vikt i detta sammanhang är kommissionens meddelande ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (KOM(2003) 284), övergången till internationella redovisningsstandarder från och med 2005 samt direktiven om marknadsmissbruk och prospekt. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG skall ses mot bakgrund av andra EU-åtgärder i handlingsplanen för finansmarknaden. Av särskild vikt i detta sammanhang är kommissionens meddelande ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (KOM(2003) 284), övergången till internationella redovisningsstandarder från och med 2005 samt direktiven om marknadsmissbruk och prospekt.

| 1.2 | Europeiska kommissionen har sedan 1996 haft som mål att förbättra och harmonisera kvaliteten på den lagstadgade revisionen i Europeiska unionen. Ytterligare ett mellanresultat uppnåddes genom att kommissionen i maj 2003 lade fram en handlingsplan omfattande 10 punkter (kommissionens meddelande om en förstärkt lagstadgad revision i EU; KOM(2003) 286). En punkt i handlingsplanen rör moderniseringen av det åttonde bolagsrättsliga direktivet 84/253/EEG. Meningen är att det direktiv som föreslås här skall ersätta det åttonde bolagsrättsliga direktivet. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska kommissionen har sedan 1996 haft som mål att förbättra och harmonisera kvaliteten på den lagstadgade revisionen i Europeiska unionen. Ytterligare ett mellanresultat uppnåddes genom att kommissionen i maj 2003 lade fram en handlingsplan omfattande 10 punkter (kommissionens meddelande om en förstärkt lagstadgad revision i EU; KOM(2003) 286). En punkt i handlingsplanen rör moderniseringen av det åttonde bolagsrättsliga direktivet 84/253/EEG. Meningen är att det direktiv som föreslås här skall ersätta det åttonde bolagsrättsliga direktivet.

| 1.3 | Åtgärderna är avsedda att återställa förtroendet för den ekonomiska rapporteringen och de finansiella marknaderna. Direktivförslaget är dock inte någon omedelbar reaktion på den senaste tidens redovisningsskandaler utan en följd av den politik som sedan 1996 förts på området lagstadgad revision. Hänsyn till skandalerna har dock tagits i övervägandena. |
| --- | --- |

1.3

Åtgärderna är avsedda att återställa förtroendet för den ekonomiska rapporteringen och de finansiella marknaderna. Direktivförslaget är dock inte någon omedelbar reaktion på den senaste tidens redovisningsskandaler utan en följd av den politik som sedan 1996 förts på området lagstadgad revision. Hänsyn till skandalerna har dock tagits i övervägandena.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Direktivförslaget innehåller bestämmelser om godkännande av lagstadgade revisorer och revisionsbolag, om deras fortbildning och ömsesidigt erkännande av dem över gränserna. |
| --- | --- |

2.1

Direktivförslaget innehåller bestämmelser om godkännande av lagstadgade revisorer och revisionsbolag, om deras fortbildning och ömsesidigt erkännande av dem över gränserna.

| 2.2 | Alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag måste omfattas av regler om god revisorssed. Principerna för god revisorssed avser bland annat den lagstadgade revisorns eller revisionsbolagets allmänna samhällsansvar, integritet och objektivitet samt yrkeskompetens och tillbörlig omsorg. |
| --- | --- |

2.2

Alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag måste omfattas av regler om god revisorssed. Principerna för god revisorssed avser bland annat den lagstadgade revisorns eller revisionsbolagets allmänna samhällsansvar, integritet och objektivitet samt yrkeskompetens och tillbörlig omsorg.

| 2.3 | Medlemsstaterna skall se till att godkända lagstadgade revisorer och revisionsbolag registrerats i ett offentligt register. |
| --- | --- |

2.3

Medlemsstaterna skall se till att godkända lagstadgade revisorer och revisionsbolag registrerats i ett offentligt register.

| 2.4 | De lagstadgade revisorerna och revisionsbolagen skall vara oberoende av den reviderade verksamheten och inte på något sätt medverka i den reviderade verksamhetens ledningsbeslut. En lagstadgad revisor eller ett revisionsbolag får inte utföra lagstadgad revision om vederbörande är ekonomiskt, affärsmässigt, anställningsmässigt eller på annat sätt knuten till den reviderade verksamheten på ett sätt som kan äventyra den lagstadgade revisorns eller revisionsbolagets oberoende. |
| --- | --- |

2.4

De lagstadgade revisorerna och revisionsbolagen skall vara oberoende av den reviderade verksamheten och inte på något sätt medverka i den reviderade verksamhetens ledningsbeslut. En lagstadgad revisor eller ett revisionsbolag får inte utföra lagstadgad revision om vederbörande är ekonomiskt, affärsmässigt, anställningsmässigt eller på annat sätt knuten till den reviderade verksamheten på ett sätt som kan äventyra den lagstadgade revisorns eller revisionsbolagets oberoende.

| 2.5 | Tillämpningen av internationella revisionsstandarder skall vara obligatorisk för alla lagstadgade revisioner i EU så snart som denna goda revisorssed tagits med i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

2.5

Tillämpningen av internationella revisionsstandarder skall vara obligatorisk för alla lagstadgade revisioner i EU så snart som denna goda revisorssed tagits med i EU:s lagstiftning.

| 2.6 | Medlemsstaterna skall organisera en effektiv offentlig tillsyn som omfattar alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag. Tillsynen omfattas av vissa principer (t.ex. avseende bemanning, ansvarsområde och öppenhet). |
| --- | --- |

2.6

Medlemsstaterna skall organisera en effektiv offentlig tillsyn som omfattar alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag. Tillsynen omfattas av vissa principer (t.ex. avseende bemanning, ansvarsområde och öppenhet).

| 2.7 | Den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget skall utses av den reviderade verksamhetens bolagsstämma. Medlemsstaterna får dock föreskriva att valet på förhand skall godkännas av behörigt tillsynsorgan eller att domstol eller annan organisation som anges i nationell lagstiftning skall förordna den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget. |
| --- | --- |

2.7

Den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget skall utses av den reviderade verksamhetens bolagsstämma. Medlemsstaterna får dock föreskriva att valet på förhand skall godkännas av behörigt tillsynsorgan eller att domstol eller annan organisation som anges i nationell lagstiftning skall förordna den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget.

| 2.8 | Lagstadgade revisorer och revisionsbolag får endast entledigas på skälig grund. Skilda åsikter om redovisning eller revisionsförfaranden skall inte anses vara skälig grund för entledigande. |
| --- | --- |

2.8

Lagstadgade revisorer och revisionsbolag får endast entledigas på skälig grund. Skilda åsikter om redovisning eller revisionsförfaranden skall inte anses vara skälig grund för entledigande.

| 2.9 | Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ser till att lämpliga regler säkerställer en effektiv kommunikation mellan den reviderade verksamheten och den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget. Den reviderade verksamheten skall vederbörligen dokumentera kommunikationen. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ser till att lämpliga regler säkerställer en effektiv kommunikation mellan den reviderade verksamheten och den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget. Den reviderade verksamheten skall vederbörligen dokumentera kommunikationen.

| 2.10 | Direktivförslaget innehåller särskilda bestämmelser angående lagstadgad revision av verksamheter av allmänt intresse. Verksamheter av allmänt intresse är verksamheter som är av betydande offentligt intresse på grund av sin affärsverksamhet, sin storlek eller antal anställda, särskilt företag vars värdepapper har tillträde till en reglerad marknad i en medlemsstat samt banker, andra finansinstitut och försäkringsbolag. Dessa verksamheter skall t.ex. inrätta en revisionskommitté bestående av icke arbetande ledningspersoner eller medlemmar av den reviderade verksamhetens kontrollorgan, varvid minst en oberoende ledamot skall ha redovisnings- eller revisionskompetens. Vidare skärps bestämmelserna om bl.a. oberoende, kvalitetssäkring och offentlig tillsyn med avseende på lagstadgade revisorer och revisionsbolag samt om formerna för att utse dessa. |
| --- | --- |

2.10

Direktivförslaget innehåller särskilda bestämmelser angående lagstadgad revision av verksamheter av allmänt intresse. Verksamheter av allmänt intresse är verksamheter som är av betydande offentligt intresse på grund av sin affärsverksamhet, sin storlek eller antal anställda, särskilt företag vars värdepapper har tillträde till en reglerad marknad i en medlemsstat samt banker, andra finansinstitut och försäkringsbolag. Dessa verksamheter skall t.ex. inrätta en revisionskommitté bestående av icke arbetande ledningspersoner eller medlemmar av den reviderade verksamhetens kontrollorgan, varvid minst en oberoende ledamot skall ha redovisnings- eller revisionskompetens. Vidare skärps bestämmelserna om bl.a. oberoende, kvalitetssäkring och offentlig tillsyn med avseende på lagstadgade revisorer och revisionsbolag samt om formerna för att utse dessa.

| 2.11 | Under förutsättning att det tillämpas ömsesidigt får en medlemsstat godkänna revisorer från tredje land som lagstadgade revisorer, om dessa kan styrka att de är godkända revisorer, att deras teoretiska och praktiska kunskaper samt integritet motsvarar bestämmelserna i direktivet och att de har de juridiska kunskaper som krävs för lagstadgad revision i den medlemsstaten. Dessutom föreslås ytterligare grundvalar för det internationella samarbetet och informationsutbytet. |
| --- | --- |

2.11

Under förutsättning att det tillämpas ömsesidigt får en medlemsstat godkänna revisorer från tredje land som lagstadgade revisorer, om dessa kan styrka att de är godkända revisorer, att deras teoretiska och praktiska kunskaper samt integritet motsvarar bestämmelserna i direktivet och att de har de juridiska kunskaper som krävs för lagstadgad revision i den medlemsstaten. Dessutom föreslås ytterligare grundvalar för det internationella samarbetet och informationsutbytet.

| 2.12 | En kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna (den föreskrivande revisionskommittén) skall inrättas och stödja kommissionen när denna utarbetar tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

2.12

En kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna (den föreskrivande revisionskommittén) skall inrättas och stödja kommissionen när denna utarbetar tillämpningsföreskrifter.

| 2.13 | Genom en ändring av direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG skall de arvoden som den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget erhåller för den lagstadgade revisionen av den sammanställda redovisningen samt de arvoden som erhålls för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster deklareras. |
| --- | --- |

2.13

Genom en ändring av direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG skall de arvoden som den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget erhåller för den lagstadgade revisionen av den sammanställda redovisningen samt de arvoden som erhålls för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster deklareras.

| 2.14 | Medlemsstaterna skall före den 1 januari 2006 anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. |
| --- | --- |

2.14

Medlemsstaterna skall före den 1 januari 2006 anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar direktivförslaget, vars syfte är att investerare och andra intressenter skall kunna förlita sig på att verksamheternas redovisning stämmer. |
| --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar direktivförslaget, vars syfte är att investerare och andra intressenter skall kunna förlita sig på att verksamheternas redovisning stämmer.

| 3.2 | Genom det nya direktivet skapas en enhetlig europeisk rättslig ram för den lagstadgade revisionen. EESK stöder detta. |
| --- | --- |

3.2

Genom det nya direktivet skapas en enhetlig europeisk rättslig ram för den lagstadgade revisionen. EESK stöder detta.

| 3.3 | Kommittén noterar att kommissionen kommer att vidta ytterligare åtgärder efter Parmalat-affären. Initiativen går bland annat ut på att driva på de förslag som framfördes i handlingsplanen från maj 2003 om modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning. Förslagen handlar om 1) att definiera de icke arbetande ledningspersonernas roll, 2) att förtydliga styrelsemedlemmarnas ansvar för finansiell och icke-finansiell information, 3) att öka öppenheten rörande gruppinterna transaktioner och transaktioner med närstående parter samt 4) att samtliga offshorebolag skall anges i redovisningarna och att gruppens lagstadgade revisor skall granska innehållet mycket strängare. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén noterar att kommissionen kommer att vidta ytterligare åtgärder efter Parmalat-affären. Initiativen går bland annat ut på att driva på de förslag som framfördes i handlingsplanen från maj 2003 om modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning. Förslagen handlar om 1) att definiera de icke arbetande ledningspersonernas roll, 2) att förtydliga styrelsemedlemmarnas ansvar för finansiell och icke-finansiell information, 3) att öka öppenheten rörande gruppinterna transaktioner och transaktioner med närstående parter samt 4) att samtliga offshorebolag skall anges i redovisningarna och att gruppens lagstadgade revisor skall granska innehållet mycket strängare.

| 3.4 | Kommittén önskar åter ta upp kommissionens ståndpunkt i meddelandet om en förstärkt lagstadgad revision, att de lagstadgade revisorernas ansvar är ett sätt att säkra kvaliteten på den lagstadgade revisionen. (1) Kommittén anser dock liksom tidigare (2) att ansvaret bör vara väl avvägt när det gäller olika eventuella skador för det granskade företaget och aktieägarna, och välkomnar kommissionens avsikt att undersöka de mer långtgående ekonomiska effekterna av bestämmelserna om de lagstadgade revisorernas ansvar. Kommittén uppmuntrar kommissionen att skyndsamt driva på de studier som den initierat. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén önskar åter ta upp kommissionens ståndpunkt i meddelandet om en förstärkt lagstadgad revision, att de lagstadgade revisorernas ansvar är ett sätt att säkra kvaliteten på den lagstadgade revisionen. (1) Kommittén anser dock liksom tidigare (2) att ansvaret bör vara väl avvägt när det gäller olika eventuella skador för det granskade företaget och aktieägarna, och välkomnar kommissionens avsikt att undersöka de mer långtgående ekonomiska effekterna av bestämmelserna om de lagstadgade revisorernas ansvar. Kommittén uppmuntrar kommissionen att skyndsamt driva på de studier som den initierat.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Målet med de föreslagna bestämmelserna om godkännande och fortbildning av lagstadgade revisorer och revisionsbolag är bland annat att se till att de lagstadgade revisorerna besitter de sakkunskaper som krävs för att de skall kunna utöva sitt yrke. Bestämmelserna välkomnas därför. |
| --- | --- |

4.1

Målet med de föreslagna bestämmelserna om godkännande och fortbildning av lagstadgade revisorer och revisionsbolag är bland annat att se till att de lagstadgade revisorerna besitter de sakkunskaper som krävs för att de skall kunna utöva sitt yrke. Bestämmelserna välkomnas därför.

| 4.2 | Kommittén välkomnar därför i princip de bestämmelser om god revisorssed som föreslås. Kommissionen föreslår att det skall kunna utfärdas tillämpningsföreskrifter till bestämmelserna om god revisorssed. Dessa bör vara av högsta kvalitet och enligt kommittén grundas på erkända internationella (Code of Ethics, International Federation of Accountants) eller europeiska (Europeiska kommissionens rekommendation om revisorers oberoende i EU av den 16 maj 2002 (3)) riktlinjer. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén välkomnar därför i princip de bestämmelser om god revisorssed som föreslås. Kommissionen föreslår att det skall kunna utfärdas tillämpningsföreskrifter till bestämmelserna om god revisorssed. Dessa bör vara av högsta kvalitet och enligt kommittén grundas på erkända internationella (Code of Ethics, International Federation of Accountants) eller europeiska (Europeiska kommissionens rekommendation om revisorers oberoende i EU av den 16 maj 2002 (3)) riktlinjer.

| 4.3 | Kommittén anser att de lagstadgade revisorernas och revisionsbolagens oberoende är av stor betydelse. I princip stöder kommittén därför kommissionens förslag, som innebär att detta oberoende garanteras genom vissa principer som gäller för alla reviderade verksamheter, särskilt verksamheter av allmänt intresse, eftersom dessa också är skyldiga att visa en mycket stor öppenhet gentemot sina aktieägare och framtida investerare. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén anser att de lagstadgade revisorernas och revisionsbolagens oberoende är av stor betydelse. I princip stöder kommittén därför kommissionens förslag, som innebär att detta oberoende garanteras genom vissa principer som gäller för alla reviderade verksamheter, särskilt verksamheter av allmänt intresse, eftersom dessa också är skyldiga att visa en mycket stor öppenhet gentemot sina aktieägare och framtida investerare.

| 4.4 | Kommittén gläder sig åt att kommissionen anammar internationella revisionsprinciper och därmed också ISA (International Standards on Auditing). Övergången till dessa är en logisk följd av införandet av skyldigheten för verksamheter som är inriktade på kapitalmarknaderna att från och med 2005 utarbeta sin koncernredovisning på grundval av IAS (International Accounting Standards) resp. IFRS (International Financial Reporting Standards) (4). Utarbetandet av internationella revisionsnormer bör ske i enlighet med vissa principer, och normerna bör uppfylla höga kvalitetskrav. Kommittén stöder därför i princip det förfarande för godkännande av normer som kommissionen föreslår. Utarbetandet av internationellt erkända revisionsprinciper förutsätter samtidigt att alla delaktiga parters och det offentligas intressen beaktas inom ramen för ett öppet standardiseringsförfarande (due process). Kommissionen måste därför i god tid och med eftertryck föra in sina förslag i standardiseringsprocessen. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén gläder sig åt att kommissionen anammar internationella revisionsprinciper och därmed också ISA (International Standards on Auditing). Övergången till dessa är en logisk följd av införandet av skyldigheten för verksamheter som är inriktade på kapitalmarknaderna att från och med 2005 utarbeta sin koncernredovisning på grundval av IAS (International Accounting Standards) resp. IFRS (International Financial Reporting Standards) (4). Utarbetandet av internationella revisionsnormer bör ske i enlighet med vissa principer, och normerna bör uppfylla höga kvalitetskrav. Kommittén stöder därför i princip det förfarande för godkännande av normer som kommissionen föreslår. Utarbetandet av internationellt erkända revisionsprinciper förutsätter samtidigt att alla delaktiga parters och det offentligas intressen beaktas inom ramen för ett öppet standardiseringsförfarande (due process). Kommissionen måste därför i god tid och med eftertryck föra in sina förslag i standardiseringsprocessen.

| 4.5 | Kommittén instämmer i princip i kommissionens förslag om att medlemsstaterna bör organisera en offentlig tillsyn över alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag och att tillsynen bör omfattas av vissa principer. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén instämmer i princip i kommissionens förslag om att medlemsstaterna bör organisera en offentlig tillsyn över alla lagstadgade revisorer och revisionsbolag och att tillsynen bör omfattas av vissa principer.

| 4.6 | När det gäller entledigande av lagstadgade revisorer och revisionsbolag föreslår kommissionen att skilda åsikter om redovisning eller revisionsförfaranden inte skall anses vara skälig grund för entledigande. Man kan dock i princip tänka sig fall där ett företag använder sig av en allmänt erkänd redovisningsmetod som dock inte erkänns av den lagstadgade revisorn. Frågan är hur man skall agera i ett sådant fall, om det inte är möjligt att entlediga den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget. |
| --- | --- |

4.6

När det gäller entledigande av lagstadgade revisorer och revisionsbolag föreslår kommissionen att skilda åsikter om redovisning eller revisionsförfaranden inte skall anses vara skälig grund för entledigande. Man kan dock i princip tänka sig fall där ett företag använder sig av en allmänt erkänd redovisningsmetod som dock inte erkänns av den lagstadgade revisorn. Frågan är hur man skall agera i ett sådant fall, om det inte är möjligt att entlediga den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget.

| 4.7 | Kommittén instämmer i princip i den bestämmelse om kommunikation mellan den verksamhet som revideras och den lagstadgade revisorn resp. revisionsbolaget som föreslås. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén instämmer i princip i den bestämmelse om kommunikation mellan den verksamhet som revideras och den lagstadgade revisorn resp. revisionsbolaget som föreslås.

| 4.8 | Kommittén instämmer i kommissionens förslag om att införa särskilda bestämmelser för den lagstadgade revisionen av verksamheter av allmänt intresse. De särskilda kraven måste dock vägas av mot den extra börda de medför. Det är nämligen verksamhetens kunder och ägare som sist och slutligen får bära denna extra börda. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén instämmer i kommissionens förslag om att införa särskilda bestämmelser för den lagstadgade revisionen av verksamheter av allmänt intresse. De särskilda kraven måste dock vägas av mot den extra börda de medför. Det är nämligen verksamhetens kunder och ägare som sist och slutligen får bära denna extra börda.

| 4.9 | Kommissionen föreslår att arvoden som den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget under räkenskapsåret erhåller för den lagstadgade revisionen av årsbokslutet samt arvoden för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster skall deklareras. Kommittén välkomnar i princip denna ökade öppenhet. Samtidigt finns det anledning att tro att ett sådant deklarationstvång inte med nödvändighet leder till att kvaliteten på den lagstadgade revisionen ökar. Ökad öppenhet skulle på så sätt kunna leda till ett ökat tryck på priserna för revisionstjänster. |
| --- | --- |

4.9

Kommissionen föreslår att arvoden som den lagstadgade revisorn eller revisionsbolaget under räkenskapsåret erhåller för den lagstadgade revisionen av årsbokslutet samt arvoden för andra utlåtanden, skatterådgivning samt andra tjänster än revisionstjänster skall deklareras. Kommittén välkomnar i princip denna ökade öppenhet. Samtidigt finns det anledning att tro att ett sådant deklarationstvång inte med nödvändighet leder till att kvaliteten på den lagstadgade revisionen ökar. Ökad öppenhet skulle på så sätt kunna leda till ett ökat tryck på priserna för revisionstjänster.

| 4.10 | Kommissionen föreslår att det skall åligga de enskilda medlemsstaterna att se till att gällande bestämmelser säkerställer att arvodena för lagstadgad revision är tillräckliga för rätt revisionskvalitet, att de inte kan påverkas av tillhandahållandet av andra tjänster än revisionstjänster till den reviderade verksamheten och att de inte kan grundas på någon form av koppling till resultat. Kommittén noterar att denna föreskrift är tänkt som en grundprincip för att förebygga dumpning av priserna på revisionstjänster. Kommittén undrar dock hur denna föreskrift skall omsättas i praktiken. Kommittén anser att denna bestämmelse inte får leda till att medlemsstaterna fastställer priserna på revisionstjänsterna. |
| --- | --- |

4.10

Kommissionen föreslår att det skall åligga de enskilda medlemsstaterna att se till att gällande bestämmelser säkerställer att arvodena för lagstadgad revision är tillräckliga för rätt revisionskvalitet, att de inte kan påverkas av tillhandahållandet av andra tjänster än revisionstjänster till den reviderade verksamheten och att de inte kan grundas på någon form av koppling till resultat. Kommittén noterar att denna föreskrift är tänkt som en grundprincip för att förebygga dumpning av priserna på revisionstjänster. Kommittén undrar dock hur denna föreskrift skall omsättas i praktiken. Kommittén anser att denna bestämmelse inte får leda till att medlemsstaterna fastställer priserna på revisionstjänsterna.

| 4.11 | Kommittén instämmer i kommissionens förslag om ett förfarande för antagande av tillämpningsföreskrifter och om inrättande av en föreskrivande revisionskommitté, såvida dessa tillämpningsföreskrifter inte strider mot de internationella och europeiska riktlinjer som nämns i punkt 4.2. |
| --- | --- |

4.11

Kommittén instämmer i kommissionens förslag om ett förfarande för antagande av tillämpningsföreskrifter och om inrättande av en föreskrivande revisionskommitté, såvida dessa tillämpningsföreskrifter inte strider mot de internationella och europeiska riktlinjer som nämns i punkt 4.2.

5.   Internationella aspekter

| 5.1 | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om bestämmelser om internationellt samarbete. Detta gäller framför allt samarbetet med USA. Kommittén vill dock påpeka att det finns obligatoriska nationella bestämmelser om sekretess och dataskydd. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén välkomnar kommissionens förslag om bestämmelser om internationellt samarbete. Detta gäller framför allt samarbetet med USA. Kommittén vill dock påpeka att det finns obligatoriska nationella bestämmelser om sekretess och dataskydd.

| 5.2 | Enligt direktivförslaget kan revisorer från tredje land godkännas om de kan bevisa vissa sakförhållanden, under förutsättning att detta tillämpas ömsesidigt. En förutsättning för samarbete med tredje land är att tillsynssystemet i landet i fråga är likvärdigt med det europeiska tillsynssystemet. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna bedöma om systemet är likvärdigt och fastställa detta enligt förfarandet för utfärdande av tillämpningsföreskrifter. Kommittén utgår härvid från att förutsättningarna för att godkänna en lagstadgad revisor från tredje land skall vara desamma som för en lagstadgad revisor från någon av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

5.2

Enligt direktivförslaget kan revisorer från tredje land godkännas om de kan bevisa vissa sakförhållanden, under förutsättning att detta tillämpas ömsesidigt. En förutsättning för samarbete med tredje land är att tillsynssystemet i landet i fråga är likvärdigt med det europeiska tillsynssystemet. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna bedöma om systemet är likvärdigt och fastställa detta enligt förfarandet för utfärdande av tillämpningsföreskrifter. Kommittén utgår härvid från att förutsättningarna för att godkänna en lagstadgad revisor från tredje land skall vara desamma som för en lagstadgad revisor från någon av EU:s medlemsstater.

| 5.3 | Frågan om man i den föreslagna modellen för internationellt samarbete tagit tillräcklig hänsyn till alla aspekter är inte slutgiltigt besvarad. Kommittén anser till exempel att kommissionen bör föra ytterligare diskussioner om vilken acceptans den föreslagna modellen kommer att finna, framför allt bland de behöriga myndigheterna i USA. |
| --- | --- |

5.3

Frågan om man i den föreslagna modellen för internationellt samarbete tagit tillräcklig hänsyn till alla aspekter är inte slutgiltigt besvarad. Kommittén anser till exempel att kommissionen bör föra ytterligare diskussioner om vilken acceptans den föreslagna modellen kommer att finna, framför allt bland de behöriga myndigheterna i USA.

6.   Slutsatser

| 6.1 | Kommittén stöder kommissionens förslag om ett direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG. Kommittén anser att förslaget omfattar i stort sett alla viktiga områden inom den lagstadgade revisionen. Ett fullständigt genomförande av direktivet kommer att bidra till att stärka den lagstadgade revisionen och göra den mer enhetlig, vilket ligger i linje med kommissionens målsättning. |
| --- | --- |

6.1

Kommittén stöder kommissionens förslag om ett direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG. Kommittén anser att förslaget omfattar i stort sett alla viktiga områden inom den lagstadgade revisionen. Ett fullständigt genomförande av direktivet kommer att bidra till att stärka den lagstadgade revisionen och göra den mer enhetlig, vilket ligger i linje med kommissionens målsättning.

| 6.2 | Kommittén har tagit upp valda aspekter av direktivförslaget för att ge kommissionen konkreta råd och förslag också för fortsatta överläggningar och analys. Eftersom kommittén anser direktivförslaget vara viktigt förespråkas ett skyndsamt lagstiftningsförfarande. |
| --- | --- |

6.2

Kommittén har tagit upp valda aspekter av direktivförslaget för att ge kommissionen konkreta råd och förslag också för fortsatta överläggningar och analys. Eftersom kommittén anser direktivförslaget vara viktigt förespråkas ett skyndsamt lagstiftningsförfarande.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 236, 2.10.2003, s. 2-8, punkt 3.10

1

(2)  Jämför Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10.12.2003 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – En förstärkt lagstadgad revision i EU” (KOM(2003) 286 slutlig). (2004/C 80/06); EUT C 80, 30.3.2004, s. 17-19, punkt 4.7.

2

(3)  EGT L 191, 19.7.2002.

3

(4)  En enhetlig tolkning av IAS och IFRS är enligt kommittén en väsentlig förutsättning för hög revisionskvalitet.

4

---

BILAGA

till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande text i facksektionens yttrande avslogs (men fick mer än en fjärdedel av rösterna) till förmån för ett ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen

Punkt 4.3

”Kommittén anser dock inte att införandet av en extern rotation för revisionsbolag vid verksamheter av allmänt intresse är rätt sätt att förbättra kvaliteten på revisionen, eftersom man vid överföring av kundspecifika kunskaper till en partner inte kan undvika att know how går förlorad och att kvaliteten på revisionen försämras i förhållande till en flerårig kontakt med kunden. Dessutom kan man befara att en sådan bestämmelse leder till en marknadskoncentration till förmån för de stora och till nackdel för de medelstora revisionsbolagen.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 50

Röster mot: 21

Nedlagda röster: 4

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/120

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden”

(KOM(2004) 146 slutlig)

(2005/C 157/22)

Handläggning

Den 3 mars 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2004. Föredragande var Gérard Dantin.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 15 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 125 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster:

Ingress

| I. | I ett yttrande på eget initiativ som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav i oktober 2000 konstaterar kommittén ”att frågan om äldre arbetstagare är så viktig att den har valt att utarbeta ett initiativyttrande om olika aspekter av problemet. Med detta yttrande vill ESK också framhålla att det krävs en positiv strategi gentemot äldre arbetstagare, eftersom behandlingen av dem ofta bygger på en samhällsuppfattning som präglas av bristande solidaritet och diskriminering. Det medför i många fall förlust av högt kvalificerad personal och därmed en försämring av den totala konkurrenskraften. ESK anser för övrigt att om de vetenskapliga framstegen i dag gör det möjligt att 'ge tid till livet', så är det på motsvarande sätt viktigt att utforma ett samhälle som ger 'liv till tiden'
   (1).” |
| --- | --- |

I.

I ett yttrande på eget initiativ som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav i oktober 2000 konstaterar kommittén ”att frågan om äldre arbetstagare är så viktig att den har valt att utarbeta ett initiativyttrande om olika aspekter av problemet. Med detta yttrande vill ESK också framhålla att det krävs en positiv strategi gentemot äldre arbetstagare, eftersom behandlingen av dem ofta bygger på en samhällsuppfattning som präglas av bristande solidaritet och diskriminering. Det medför i många fall förlust av högt kvalificerad personal och därmed en försämring av den totala konkurrenskraften. ESK anser för övrigt att om de vetenskapliga framstegen i dag gör det möjligt att 'ge tid till livet', så är det på motsvarande sätt viktigt att utforma ett samhälle som ger 'liv till tiden'
   (1).”

| II. | Innehållet i detta yttrande på eget initiativ, som antogs så gott som enhälligt av plenarförsamlingen, utgör kommitténs samlade bedömningar och avspeglar kommitténs nuvarande åsikter och ståndpunkter i den aktuella frågan. |
| --- | --- |

II.

Innehållet i detta yttrande på eget initiativ, som antogs så gott som enhälligt av plenarförsamlingen, utgör kommitténs samlade bedömningar och avspeglar kommitténs nuvarande åsikter och ståndpunkter i den aktuella frågan.

| III. | I det aktuella yttrandet kommer således meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden att granskas i ljuset av de förväntningar, analyser, rekommendationer och slutsatser som omnämns i det ovannämnda yttrandet på eget initiativ. Det aktuella yttrandet kommer att innefatta element som kan anses vara nytillkomna. |
| --- | --- |

III.

I det aktuella yttrandet kommer således meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden att granskas i ljuset av de förväntningar, analyser, rekommendationer och slutsatser som omnämns i det ovannämnda yttrandet på eget initiativ. Det aktuella yttrandet kommer att innefatta element som kan anses vara nytillkomna.

1.   Inledning

| 1.1 | Under Europeiska rådets möte i Lissabon fastställdes ett ambitiöst mål för nivån på sysselsättningsgraden i unionen. Målet är att senast år 2010 uppnå en sysselsättningsgrad som ligger så nära 70 % som möjligt (60 % för kvinnor). Detta mål är viktigt av såväl sociala som ekonomiska skäl. Sysselsättningen utgör det bästa skyddet mot social utslagning. För näringslivet och ekonomin som helhet är det viktigt att höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare för att man skall kunna undvika eller minska bristen på arbetskraft genom att ta tillvara samtliga arbetstagares potential. Det gäller också att stärka den ekonomiska tillväxten och slå vakt om medlemsstaternas skatteintäkter och socialförsäkringssystem inför den förväntade minskningen av antalet personer i arbetsför ålder. |
| --- | --- |

1.1

Under Europeiska rådets möte i Lissabon fastställdes ett ambitiöst mål för nivån på sysselsättningsgraden i unionen. Målet är att senast år 2010 uppnå en sysselsättningsgrad som ligger så nära 70 % som möjligt (60 % för kvinnor). Detta mål är viktigt av såväl sociala som ekonomiska skäl. Sysselsättningen utgör det bästa skyddet mot social utslagning. För näringslivet och ekonomin som helhet är det viktigt att höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare för att man skall kunna undvika eller minska bristen på arbetskraft genom att ta tillvara samtliga arbetstagares potential. Det gäller också att stärka den ekonomiska tillväxten och slå vakt om medlemsstaternas skatteintäkter och socialförsäkringssystem inför den förväntade minskningen av antalet personer i arbetsför ålder.

| 1.2 | Då medlemsstaterna gradvis skall genomföra detta mål ställs de flesta av dem inför den oundvikliga utmaningen att framför allt höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

1.2

Då medlemsstaterna gradvis skall genomföra detta mål ställs de flesta av dem inför den oundvikliga utmaningen att framför allt höja sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare.

| 1.2.1 | Det är bland annat av denna orsak som två kompletterande mål som EU har satt upp innefattar en satsning på ett aktivt åldrande. Vid Europeiska rådets möte i Stockholm 2001 bestämdes att hälften av EU:s befolkning i åldern 55–64 bör vara sysselsatt senast 2010. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona 2002 drog man dessutom följande slutsats: ”En successiv höjning på cirka 5 år av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor i Europeiska unionen upphör att arbeta bör eftersträvas senast 2010”. |
| --- | --- |

1.2.1

Det är bland annat av denna orsak som två kompletterande mål som EU har satt upp innefattar en satsning på ett aktivt åldrande. Vid Europeiska rådets möte i Stockholm 2001 bestämdes att hälften av EU:s befolkning i åldern 55–64 bör vara sysselsatt senast 2010. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona 2002 drog man dessutom följande slutsats: ”En successiv höjning på cirka 5 år av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor i Europeiska unionen upphör att arbeta bör eftersträvas senast 2010”.

| 1.3 | I sin sammanfattande rapport till Europeiska rådets vårmöte 2004 (2) anger kommissionen aktivt åldrande som ett av tre prioriterade områden där det krävs snabba insatser om man skall nå målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

1.3

I sin sammanfattande rapport till Europeiska rådets vårmöte 2004 (2) anger kommissionen aktivt åldrande som ett av tre prioriterade områden där det krävs snabba insatser om man skall nå målen i Lissabonstrategin.

| 1.4 | Syftet med det meddelande som behandlas här är att tjäna som underlag för debatten om utvecklingen mot Stockholms- och Barcelonamålen och att framhäva regeringarnas och arbetsmarknadsparternas roller när det gäller att främja ett aktivt åldrande. Meddelandet utgör också ett svar på begäran från Europeiska rådets möte i Barcelona om att framstegen på detta område skall analyseras varje år före Europeiska rådets vårmöte. |
| --- | --- |

1.4

Syftet med det meddelande som behandlas här är att tjäna som underlag för debatten om utvecklingen mot Stockholms- och Barcelonamålen och att framhäva regeringarnas och arbetsmarknadsparternas roller när det gäller att främja ett aktivt åldrande. Meddelandet utgör också ett svar på begäran från Europeiska rådets möte i Barcelona om att framstegen på detta område skall analyseras varje år före Europeiska rådets vårmöte.

| 1.5 | Detta yttrande utgör Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till debatten om sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, en debatt som fått näring i och med det meddelande som här behandlas och som bör leda fram till ett preliminärt resultat i december i år. |
| --- | --- |

1.5

Detta yttrande utgör Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till debatten om sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, en debatt som fått näring i och med det meddelande som här behandlas och som bör leda fram till ett preliminärt resultat i december i år.

2.   Meddelandet

| 2.1 | I meddelandet konstateras att man mot bakgrund av åldrandet och den förväntade minskningen av befolkningen i arbetsför ålder måste erkänna äldre arbetstagare som en central del av arbetskraften och en nyckelfaktor för Europeiska unionens hållbara utveckling. |
| --- | --- |

2.1

I meddelandet konstateras att man mot bakgrund av åldrandet och den förväntade minskningen av befolkningen i arbetsför ålder måste erkänna äldre arbetstagare som en central del av arbetskraften och en nyckelfaktor för Europeiska unionens hållbara utveckling.

| 2.2 | Enligt meddelandet är det därför oerhört viktigt med politiska insatser som bevarar tillgången till arbetskraft och säkerställer anställbarbeten i denna åldersgrupp även under tider av trög sysselsättningstillväxt. |
| --- | --- |

2.2

Enligt meddelandet är det därför oerhört viktigt med politiska insatser som bevarar tillgången till arbetskraft och säkerställer anställbarbeten i denna åldersgrupp även under tider av trög sysselsättningstillväxt.

| 2.3 | För att detta skall uppnås måste politiken huvudsakligen ha en förebyggande inriktning som utgår från en mobilisering av potentialen hos människor i alla åldrar i ett livscykelperspektiv. |
| --- | --- |

2.3

För att detta skall uppnås måste politiken huvudsakligen ha en förebyggande inriktning som utgår från en mobilisering av potentialen hos människor i alla åldrar i ett livscykelperspektiv.

| 2.3.1 | I meddelandet föreslås därför sammanfattningsvis att medlemsstaterna skall utveckla och genomföra heltäckande strategier för aktivt åldrande, som skall omfatta följande faktorer:






  — | Ekonomiska incitament som gör förtida pension mindre lockande och får arbete att löna sig. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

I meddelandet föreslås därför sammanfattningsvis att medlemsstaterna skall utveckla och genomföra heltäckande strategier för aktivt åldrande, som skall omfatta följande faktorer:

—

Ekonomiska incitament som gör förtida pension mindre lockande och får arbete att löna sig.

| — | Tillgång till strategier för utbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Tillgång till strategier för utbildning och livslångt lärande.

| — | Verkningsfulla, aktiva arbetsmarknadsstrategier. |
| --- | --- |

—

Verkningsfulla, aktiva arbetsmarknadsstrategier.

| — | Goda arbetsvillkor som uppmuntrar till att arbeta vidare, särskilt när det gäller hälsa och säkerhet samt flexibla arbetsvillkor. |
| --- | --- |

—

Goda arbetsvillkor som uppmuntrar till att arbeta vidare, särskilt när det gäller hälsa och säkerhet samt flexibla arbetsvillkor.

| 2.3.2 | I meddelandet framhålls också att det krävs ett större deltagande och engagemang från arbetsmarknadsparternas sida för att utforma och genomföra heltäckande strategier för aktivt åldrande. Det betonas att dessa parter spelar en särskilt viktig roll via kollektivavtal. |
| --- | --- |

2.3.2

I meddelandet framhålls också att det krävs ett större deltagande och engagemang från arbetsmarknadsparternas sida för att utforma och genomföra heltäckande strategier för aktivt åldrande. Det betonas att dessa parter spelar en särskilt viktig roll via kollektivavtal.

| 2.4 | Man kan notera – och vi återkommer till detta längre fram i yttrandet – att meddelandet inte innehåller någon analys av orsakerna till den rådande situationen eller dess utveckling (som dock beskrivs i detalj). Meddelandet innehåller inte heller någon uttömmande information om Europeiska rådets beslut i Barcelona. |
| --- | --- |

2.4

Man kan notera – och vi återkommer till detta längre fram i yttrandet – att meddelandet inte innehåller någon analys av orsakerna till den rådande situationen eller dess utveckling (som dock beskrivs i detalj). Meddelandet innehåller inte heller någon uttömmande information om Europeiska rådets beslut i Barcelona.

3.   Fakta

| 3.1 | År 2030 kommer det att finnas 110 miljoner människor över 65 år i unionens 25 medlemsstater medan antalet år 2000 var 71 miljoner, och befolkningen i arbetsför ålder kommer att uppgå till 280 miljoner jämfört med 303 miljoner i dag. Detta innebär att det proportionella förhållandet sjunker från 4,27 till 2,55. |
| --- | --- |

3.1

År 2030 kommer det att finnas 110 miljoner människor över 65 år i unionens 25 medlemsstater medan antalet år 2000 var 71 miljoner, och befolkningen i arbetsför ålder kommer att uppgå till 280 miljoner jämfört med 303 miljoner i dag. Detta innebär att det proportionella förhållandet sjunker från 4,27 till 2,55.

| 3.2 | Parallellt med denna utveckling har arbetets fördelning under ett levnadslopp förändrats dramatiskt under de senaste tjugo åren. |
| --- | --- |

3.2

Parallellt med denna utveckling har arbetets fördelning under ett levnadslopp förändrats dramatiskt under de senaste tjugo åren.

| 3.2.1 | De unga gör sitt inträde på arbetsmarknaden allt senare på grund av längre skol- och universitetsutbildning och svårigheten att hitta ett passande arbete (3). |
| --- | --- |

3.2.1

De unga gör sitt inträde på arbetsmarknaden allt senare på grund av längre skol- och universitetsutbildning och svårigheten att hitta ett passande arbete (3).

| 3.2.2 | Sysselsättningsgraden för den totala befolkningen över 55 år har minskat kraftigt i Europa under de senaste tre decennierna, vilket också är fallet i USA även om minskningen där inte har varit lika kraftig. I åldersgruppen 55–64 år var sysselsättningsgraden år 1999 37 % i EU och 55 % i USA (4). År 2002 kunde man notera en kraftig skillnad mellan män (50,1 %) och kvinnor (30,25 %), med en sammanlagd sysselsättningsgrad på 40,1 %. |
| --- | --- |

3.2.2

Sysselsättningsgraden för den totala befolkningen över 55 år har minskat kraftigt i Europa under de senaste tre decennierna, vilket också är fallet i USA även om minskningen där inte har varit lika kraftig. I åldersgruppen 55–64 år var sysselsättningsgraden år 1999 37 % i EU och 55 % i USA (4). År 2002 kunde man notera en kraftig skillnad mellan män (50,1 %) och kvinnor (30,25 %), med en sammanlagd sysselsättningsgrad på 40,1 %.

| 3.2.3 | Sysselsättningsgraden har fram till nyligen sjunkit kraftigt och kontinuerligt ända sedan 1970-talet, särskilt mellan åren 1980 och 1985 (5). Mellan år 1971 och 1999 föll den med 47,4 % i Frankrike, 45,8 % i Nederländerna, 39 % i Spanien, 38,7 % i Tyskland, 30 % i Irland och 29 % i Portugal och Storbritannien. År 2002 var den 40,1 % för åldersgruppen 55–64 år inom EU-15 och 38,7 % inom EU-25. I bifogade bilagor kan man se den sammanlagda utvecklingen per medlemsstat mellan åren 1997 och 2002 (6). Man kan tveklöst tala om en individualisering av det yrkesverksamma livet. Men det är inte alltid ett uttryck för större valfrihet för den enskilde individen. I vissa medlemsstater har den som slutar sitt yrkesverksamma liv i förtid oftare tvingats till det än valt det själv. Flexibiliteten i slutet av det yrkesverksamma livet är snarare ett uttryck för ett allt hårdare klimat på arbetsmarknaden, för företagens personalpolitik och för myndigheternas arbetsmarknadsåtgärder (7), samt för pensionssystemens uppbyggnad. |
| --- | --- |

3.2.3

Sysselsättningsgraden har fram till nyligen sjunkit kraftigt och kontinuerligt ända sedan 1970-talet, särskilt mellan åren 1980 och 1985 (5). Mellan år 1971 och 1999 föll den med 47,4 % i Frankrike, 45,8 % i Nederländerna, 39 % i Spanien, 38,7 % i Tyskland, 30 % i Irland och 29 % i Portugal och Storbritannien. År 2002 var den 40,1 % för åldersgruppen 55–64 år inom EU-15 och 38,7 % inom EU-25. I bifogade bilagor kan man se den sammanlagda utvecklingen per medlemsstat mellan åren 1997 och 2002 (6). Man kan tveklöst tala om en individualisering av det yrkesverksamma livet. Men det är inte alltid ett uttryck för större valfrihet för den enskilde individen. I vissa medlemsstater har den som slutar sitt yrkesverksamma liv i förtid oftare tvingats till det än valt det själv. Flexibiliteten i slutet av det yrkesverksamma livet är snarare ett uttryck för ett allt hårdare klimat på arbetsmarknaden, för företagens personalpolitik och för myndigheternas arbetsmarknadsåtgärder (7), samt för pensionssystemens uppbyggnad.

| 3.3 | Det yrkesverksamma livet har således tenderat att förkortas i båda ändarna och berör i dag huvudsakligen åldersgrupperna i mitten av skalan. |
| --- | --- |

3.3

Det yrkesverksamma livet har således tenderat att förkortas i båda ändarna och berör i dag huvudsakligen åldersgrupperna i mitten av skalan.

| 3.4 | Åldersgruppen 50–64 år är särskilt viktig för sysselsättningspolitiken. I de femton gamla medlemsstaterna kommer denna grupp att öka från 25 % av den totala befolkningen år 1995 till 34,4 % år 2025. Ökningen kommer dessutom att bli betydligt större i de skandinaviska länderna (8). |
| --- | --- |

3.4

Åldersgruppen 50–64 år är särskilt viktig för sysselsättningspolitiken. I de femton gamla medlemsstaterna kommer denna grupp att öka från 25 % av den totala befolkningen år 1995 till 34,4 % år 2025. Ökningen kommer dessutom att bli betydligt större i de skandinaviska länderna (8).

| 3.5 | Denna utveckling är särskilt oroande med tanke på att de äldre befolkningsgrupperna kommer att öka alltmer i unionen (9). Slutet på detta sekels första decennium kommer att präglas av en omständighet vars symboliska betydelse inte får dölja den oroande verkligheten: Antalet personer under 20 år kommer att underskrida antalet personer över 60 år. Detta är endast ett steg i en utveckling som kan leda till att förhållandet mellan den del av befolkningen som utträtt från arbetsmarknaden och den arbetande befolkningen fördubblas under de närmaste femtio åren (från 4 mot 10 till 8 mot 10) (10). |
| --- | --- |

3.5

Denna utveckling är särskilt oroande med tanke på att de äldre befolkningsgrupperna kommer att öka alltmer i unionen (9). Slutet på detta sekels första decennium kommer att präglas av en omständighet vars symboliska betydelse inte får dölja den oroande verkligheten: Antalet personer under 20 år kommer att underskrida antalet personer över 60 år. Detta är endast ett steg i en utveckling som kan leda till att förhållandet mellan den del av befolkningen som utträtt från arbetsmarknaden och den arbetande befolkningen fördubblas under de närmaste femtio åren (från 4 mot 10 till 8 mot 10) (10).

| 3.6 | I meddelandet framhålls dock att det nyligen har gjorts vissa framsteg beträffande genomförandet av de mål som fastställdes i Stockholm och Barcelona. År 2002 ökade de äldre arbetstagarnas sysselsättning med 5,4 %, vilket ledde till en ökning av den totala sysselsättningsgraden med 1,3 procentenheter till 40,1 %. Den genomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknaden steg från 60,4 år 2001 till 60,8 år 2002. |
| --- | --- |

3.6

I meddelandet framhålls dock att det nyligen har gjorts vissa framsteg beträffande genomförandet av de mål som fastställdes i Stockholm och Barcelona. År 2002 ökade de äldre arbetstagarnas sysselsättning med 5,4 %, vilket ledde till en ökning av den totala sysselsättningsgraden med 1,3 procentenheter till 40,1 %. Den genomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknaden steg från 60,4 år 2001 till 60,8 år 2002.

| 3.6.1 | Enligt meddelandet är det dock för tidigt att tolka höjningen av utträdesåldern som ett tecken på en positiv tendens eftersom uppgifterna endast omfattar två år. |
| --- | --- |

3.6.1

Enligt meddelandet är det dock för tidigt att tolka höjningen av utträdesåldern som ett tecken på en positiv tendens eftersom uppgifterna endast omfattar två år.

| 3.6.2 | Trots de svårigheter man stött på i samband med genomförandet av vissa reformer på senare tid, skulle det ändå vara värdefullt att göra en så detaljerad analys som möjligt av orsakerna till att utträdesåldern på nytt stiger, i syfte att finna eventuella bästa lösningar på problemet. Någon sådan analys förekommer inte i meddelandet. |
| --- | --- |

3.6.2

Trots de svårigheter man stött på i samband med genomförandet av vissa reformer på senare tid, skulle det ändå vara värdefullt att göra en så detaljerad analys som möjligt av orsakerna till att utträdesåldern på nytt stiger, i syfte att finna eventuella bästa lösningar på problemet. Någon sådan analys förekommer inte i meddelandet.

| 3.6.3 | I detta sammanhang vore det också nödvändigt att undersöka vilken del av denna höjning av utträdesåldern som har ett samband med genomförandet av åtgärder vilkas huvudsakliga – om inte enda – mål är att höja de äldre arbetstagarnas sysselsättningsgrad, och vilken del som utgörs av indirekta konsekvenser av de ändringar som införts i de sociala systemen med det huvudsakliga syftet att säkerställa systemens ekonomiska bärkraft, som har rubbats av det aktuella läget och de demografiska utsikterna. |
| --- | --- |

3.6.3

I detta sammanhang vore det också nödvändigt att undersöka vilken del av denna höjning av utträdesåldern som har ett samband med genomförandet av åtgärder vilkas huvudsakliga – om inte enda – mål är att höja de äldre arbetstagarnas sysselsättningsgrad, och vilken del som utgörs av indirekta konsekvenser av de ändringar som införts i de sociala systemen med det huvudsakliga syftet att säkerställa systemens ekonomiska bärkraft, som har rubbats av det aktuella läget och de demografiska utsikterna.

| 3.7 | Faktum kvarstår dock att endast 35 % av arbetstagarna i åldersgruppen 55–64 år under perioden 1995–2002 lämnade arbetsmarknaden vid den lagstadgade pensionsåldern medan 22 % gick i förtida pension, 17 % i sjukpension, 13 % lämnade arbetsmarknaden på grund av personlig eller kollektiv uppsägning och 13 % av andra orsaker (11). |
| --- | --- |

3.7

Faktum kvarstår dock att endast 35 % av arbetstagarna i åldersgruppen 55–64 år under perioden 1995–2002 lämnade arbetsmarknaden vid den lagstadgade pensionsåldern medan 22 % gick i förtida pension, 17 % i sjukpension, 13 % lämnade arbetsmarknaden på grund av personlig eller kollektiv uppsägning och 13 % av andra orsaker (11).

| 3.7.1 | Även om dessa siffror har förbättrats under de senaste åren, bör man dra lärdom av dem. Medan man under 1980-talet kunde tro att det höga antalet personer som gick i förtida pension – eller som slutade på grund av sjukdom eller invaliditet, som ibland ersätter förtida pension – var knutet till de stora industriella omstruktureringarna under denna tid, förefaller denna förklaring i dag vara otillräcklig med tanke på att situationen är oförändrad: Endast 35 % av arbetstagarna lämnar arbetsmarknaden vid lagstiftad pensionsålder. |
| --- | --- |

3.7.1

Även om dessa siffror har förbättrats under de senaste åren, bör man dra lärdom av dem. Medan man under 1980-talet kunde tro att det höga antalet personer som gick i förtida pension – eller som slutade på grund av sjukdom eller invaliditet, som ibland ersätter förtida pension – var knutet till de stora industriella omstruktureringarna under denna tid, förefaller denna förklaring i dag vara otillräcklig med tanke på att situationen är oförändrad: Endast 35 % av arbetstagarna lämnar arbetsmarknaden vid lagstiftad pensionsålder.

4.   Förslag till möjliga lösningar i meddelandet

| 4.1 | En ökning av antalet yrkesverksamma personer över 55 år är den första förändring som krävs för att fördelningen mellan yrkesverksamma och icke yrkesverksamma personer åter skall bli balanserad, för att genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden skall stiga och för att man skall kunna bibehålla en optimal arbetskraftsnivå med hänsyn till prognoserna för EU:s befolkningsutveckling. Denna ökning måste naturligtvis ske inom ramarna för den önskvärda balans mellan arbete och pension, och mellan fritid och arbete, som värderas högt i den europeiska sociala modellen. |
| --- | --- |

4.1

En ökning av antalet yrkesverksamma personer över 55 år är den första förändring som krävs för att fördelningen mellan yrkesverksamma och icke yrkesverksamma personer åter skall bli balanserad, för att genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden skall stiga och för att man skall kunna bibehålla en optimal arbetskraftsnivå med hänsyn till prognoserna för EU:s befolkningsutveckling. Denna ökning måste naturligtvis ske inom ramarna för den önskvärda balans mellan arbete och pension, och mellan fritid och arbete, som värderas högt i den europeiska sociala modellen.

| 4.2 | Omvandlingen bör ske på medellång sikt genom att det inrättas en politik för anställbarhet under hela arbetslivet och omskolning av löntagare över 40 år, med samma möjligheter för kvinnor som för män. Det är i detta sammanhang svårt att tänka sig ett harmoniskt scenario som uppstår spontant och där en kursändring i tendenserna på arbetsmarknaden skulle räcka för att företagen skulle behålla sina äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

4.2

Omvandlingen bör ske på medellång sikt genom att det inrättas en politik för anställbarhet under hela arbetslivet och omskolning av löntagare över 40 år, med samma möjligheter för kvinnor som för män. Det är i detta sammanhang svårt att tänka sig ett harmoniskt scenario som uppstår spontant och där en kursändring i tendenserna på arbetsmarknaden skulle räcka för att företagen skulle behålla sina äldre arbetstagare.

| 4.2.1 | För att detta skall få genomslagskraft förefaller det ytterst viktigt att man förutom att vidta konkreta åtgärder gör allt för att åstadkomma en ny mentalitet och ökad medvetenhet hos såväl företag som löntagare. Det måste bli så att löntagarna ser arbete efter 55 år som något som ger dem ökat värde, och att de privata och allmännyttiga företagen blir medvetna om de fördelar som äldre arbetstagare kan ge dem (erfarenhet, kunnande och förmåga att delge andra sina kunskaper). Om en sådan kollektiv insikt inte får fäste, kan de konkreta åtgärder som vidtas inte bli helt effektiva. |
| --- | --- |

4.2.1

För att detta skall få genomslagskraft förefaller det ytterst viktigt att man förutom att vidta konkreta åtgärder gör allt för att åstadkomma en ny mentalitet och ökad medvetenhet hos såväl företag som löntagare. Det måste bli så att löntagarna ser arbete efter 55 år som något som ger dem ökat värde, och att de privata och allmännyttiga företagen blir medvetna om de fördelar som äldre arbetstagare kan ge dem (erfarenhet, kunnande och förmåga att delge andra sina kunskaper). Om en sådan kollektiv insikt inte får fäste, kan de konkreta åtgärder som vidtas inte bli helt effektiva.

| 4.2.2 | I detta hänseende föreslog kommittén i sitt initiativyttrande från oktober 2000 (12) i detta ärende att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna skall främja en bred informationskampanj för att bidra till en positiv uppfattning av den roll som äldre arbetstagare kan spela inom såväl privata som allmännyttiga företag. |
| --- | --- |

4.2.2

I detta hänseende föreslog kommittén i sitt initiativyttrande från oktober 2000 (12) i detta ärende att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna skall främja en bred informationskampanj för att bidra till en positiv uppfattning av den roll som äldre arbetstagare kan spela inom såväl privata som allmännyttiga företag.

| 4.2.2.1 | EESK gläder sig åt att återfinna sitt förslag i rapporten från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU, som publicerades under första halvåret 2004. |
| --- | --- |

4.2.2.1

EESK gläder sig åt att återfinna sitt förslag i rapporten från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU, som publicerades under första halvåret 2004.

| 4.2.3 | Dessutom är det nödvändigt att än mer erkänna den roll som de åldrande personerna innehar i den sociala ekonomin, både genom den plats de har i familjen och genom deras frivilliga arbete i det civila samhället, i demokratiska institutioner, i ideella organisationer och mer generellt i föreningslivet. Genom att göra detta, med denna utgångspunkt, kan man konkret mäta de resurser vad gäller dynamik, uppfinningsrikedom och effektivitet som dessa personer besitter. |
| --- | --- |

4.2.3

Dessutom är det nödvändigt att än mer erkänna den roll som de åldrande personerna innehar i den sociala ekonomin, både genom den plats de har i familjen och genom deras frivilliga arbete i det civila samhället, i demokratiska institutioner, i ideella organisationer och mer generellt i föreningslivet. Genom att göra detta, med denna utgångspunkt, kan man konkret mäta de resurser vad gäller dynamik, uppfinningsrikedom och effektivitet som dessa personer besitter.

| 4.3 | I meddelandet fastställer kommissionen nyckelvillkor för främjande av äldre arbetstagares sysselsättning. |
| --- | --- |

4.3

I meddelandet fastställer kommissionen nyckelvillkor för främjande av äldre arbetstagares sysselsättning.

4.3.1   Förtida pension och ekonomiska incitament

Kommissionen konstaterar att mer än 20 % av de förvärvsarbetande, dvs. cirka 3 miljoner människor, lämnar sin sista anställning på grund av förtida pension, och föreslår i meddelandet att man på nytt ser över de ekonomiska incitamenten för att se till att det lönar sig att stanna kvar på arbetsmarknaden.

| 4.3.1.1 | Kommittén anser att detta förslag, som ansluter till meddelandet om ”Modernisera de sociala trygghetssystem för fler och bättre arbeten, en övergripande strategi för att göra det lönsamt att arbeta” (13), är positivt med tanke på kvaliteten och arten av de åtgärder som skall genomföras. Även om förslaget i vissa delar är konstruktivt kommer det dock förmodligen inte att uppväga effekterna av några avgörande faktorer i den situation som de anställda faktiskt befinner sig i, t.ex. anställbarhet, personalförvaltningen under arbetstagarnas hela yrkesliv – i synnerhet under dess senare del – och mer generellt arbetstagarnas situation till följd av den politik som förs i företaget. På en annan nivå kan också de anställdas individuella planer för sitt privatliv också få en viss effekt. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Kommittén anser att detta förslag, som ansluter till meddelandet om ”Modernisera de sociala trygghetssystem för fler och bättre arbeten, en övergripande strategi för att göra det lönsamt att arbeta” (13), är positivt med tanke på kvaliteten och arten av de åtgärder som skall genomföras. Även om förslaget i vissa delar är konstruktivt kommer det dock förmodligen inte att uppväga effekterna av några avgörande faktorer i den situation som de anställda faktiskt befinner sig i, t.ex. anställbarhet, personalförvaltningen under arbetstagarnas hela yrkesliv – i synnerhet under dess senare del – och mer generellt arbetstagarnas situation till följd av den politik som förs i företaget. På en annan nivå kan också de anställdas individuella planer för sitt privatliv också få en viss effekt.

| 4.3.1.2 | Eftersom produktionsapparaten och tillverkningsprocesserna ständigt utvecklas i en föränderlig ekonomi och på en lättrörlig marknad måste företagen anpassa, utveckla och omstrukturera sig för att kunna hävda sig i en global ekonomi och samtidigt finna en jämvikt mellan sociala och ekonomiska hänsynstaganden, som är en grundförutsättning för deras dynamik och tillväxt. De behöver följaktligen manöverutrymme, en möjlighet att hämta andan. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Eftersom produktionsapparaten och tillverkningsprocesserna ständigt utvecklas i en föränderlig ekonomi och på en lättrörlig marknad måste företagen anpassa, utveckla och omstrukturera sig för att kunna hävda sig i en global ekonomi och samtidigt finna en jämvikt mellan sociala och ekonomiska hänsynstaganden, som är en grundförutsättning för deras dynamik och tillväxt. De behöver följaktligen manöverutrymme, en möjlighet att hämta andan.

| 4.3.1.3 | Företagen finner ofta detta manöverutrymme i fråga om kvantitet och kvalitet bland äldre arbetstagare. Det gäller framför allt ”personalåtgärderna” i samband med omstruktureringar. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Företagen finner ofta detta manöverutrymme i fråga om kvantitet och kvalitet bland äldre arbetstagare. Det gäller framför allt ”personalåtgärderna” i samband med omstruktureringar.

| 4.3.1.4 | Förutom ”personalåtgärderna” gör förtida pension det möjligt för företagen att ersätta äldre anställda som de anser är lågproduktiva och har föråldrade kunskaper med yngre och ofta färre löntagare. Företagen anser att de på så sätt kan förbättra sin konkurrenskraft samtidigt som man minskar sina lönekostnader och får en jämnare ålderssammansättning. Detta är ett svårlöst problem, men situationen uppstår dock ibland på grund av bristfällig personalförvaltning och till följd av dålig framförhållning i fråga om arbetstillfällen och kvalifikationer. Rent allmänt har situationen möjliggjorts genom de offentliga myndigheternas åtgärder och/eller av de sociala trygghetssystemen i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Förutom ”personalåtgärderna” gör förtida pension det möjligt för företagen att ersätta äldre anställda som de anser är lågproduktiva och har föråldrade kunskaper med yngre och ofta färre löntagare. Företagen anser att de på så sätt kan förbättra sin konkurrenskraft samtidigt som man minskar sina lönekostnader och får en jämnare ålderssammansättning. Detta är ett svårlöst problem, men situationen uppstår dock ibland på grund av bristfällig personalförvaltning och till följd av dålig framförhållning i fråga om arbetstillfällen och kvalifikationer. Rent allmänt har situationen möjliggjorts genom de offentliga myndigheternas åtgärder och/eller av de sociala trygghetssystemen i olika medlemsstater.

| 4.3.1.5 | Det är dock osannolikt att detta påverkar arbetstagarnas val. Bland dem som gått i förtida pension skulle endast fyra av tio ha velat fortsätta yrkesarbeta (14). Man får inte bortse från att det, utöver de arbetstagare som verkligen drabbats av invaliditet, finns en grupp arbetstagare som gärna skulle vilja dra nytta av tillväxtens fördelar och slippa utföra ett arbete som i vissa fall sedan mer än fyrtio år tillbaka präglas av brist på, och ibland till och med avsaknad av, varierande arbetsuppgifter, arbetsrotation och uppskattning av arbetsuppgifterna och som får dem att vilja leva ett annat liv. Och det är ofta med en känsla av att ”ha gjort rätt för sig” som de slutar frivilligt, ibland i avsaknad av ett nytt arbetserbjudande som är bättre anpassat efter individen. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Det är dock osannolikt att detta påverkar arbetstagarnas val. Bland dem som gått i förtida pension skulle endast fyra av tio ha velat fortsätta yrkesarbeta (14). Man får inte bortse från att det, utöver de arbetstagare som verkligen drabbats av invaliditet, finns en grupp arbetstagare som gärna skulle vilja dra nytta av tillväxtens fördelar och slippa utföra ett arbete som i vissa fall sedan mer än fyrtio år tillbaka präglas av brist på, och ibland till och med avsaknad av, varierande arbetsuppgifter, arbetsrotation och uppskattning av arbetsuppgifterna och som får dem att vilja leva ett annat liv. Och det är ofta med en känsla av att ”ha gjort rätt för sig” som de slutar frivilligt, ibland i avsaknad av ett nytt arbetserbjudande som är bättre anpassat efter individen.

| 4.3.1.6 | Under nuvarande förhållanden sammanfaller ofta löntagarens intresse med företagets, det vill säga att det finns en objektiv allians som i allmänhet yttrar sig i att arbetsmarknadens parter förhandlar fram kollektivavtal på olika nivåer, även på det enskilda företaget. |
| --- | --- |

4.3.1.6

Under nuvarande förhållanden sammanfaller ofta löntagarens intresse med företagets, det vill säga att det finns en objektiv allians som i allmänhet yttrar sig i att arbetsmarknadens parter förhandlar fram kollektivavtal på olika nivåer, även på det enskilda företaget.

| 4.3.1.7 | Det är de ovannämnda omständigheterna och problemen som huvudsakligen ”rättfärdigar” förtida pension. Om man vill åstadkomma ändringar måste man åtgärda situationen i dess helhet samt de faktorer som anges i avsnitt 4.3.2. |
| --- | --- |

4.3.1.7

Det är de ovannämnda omständigheterna och problemen som huvudsakligen ”rättfärdigar” förtida pension. Om man vill åstadkomma ändringar måste man åtgärda situationen i dess helhet samt de faktorer som anges i avsnitt 4.3.2.

4.3.2   Reformera den förtida pensionen

I meddelandet nämns i allmänna ordalag behovet av att reformera systemen för förtida pension. EESK stöder den allmänna inriktningen om man med den menar att äldre arbetstagare skall stanna kvar i arbetslivet och inte bli arbetslösa, för målet är ju att öka sysselsättningen. Kommissionen gör rätt i att understryka att ”alla incitament till att bibehålla äldre arbetstagare i sysselsättningen bör reflekteras genom verkliga arbetstillfällen” eftersom förtida pension i allt väsentligt hittills bara varit ett medel för arbetsmarknaden att minska de sociala kostnaderna för långtidsarbetslöshet och marginalisering. Man har med andra ord använt förtida pension som instrument i en ”sysselsättningspolitik” eller närmare bestämt som ett instrument för att bekämpa arbetslösheten. Man kan konstatera att i många medlemsstater har företagen ofta ansett att dessa instrument är till för att göra personalförändringar, samtidigt som löntagarna betraktat dem som en social förmån och en rättighet.

| 4.3.2.1 | Två typer av förtida pension bör beaktas särskilt och förtjänar uppmärksamhet och försiktighet:






  — | Förtida pension vid omfattande omstruktureringar, eftersom det med hänsyn till den sociala sammanhållningen är bättre med en ”ung” pensionär än med en ”gammal” långtidsarbetslös som saknar utsikter till ny anställning. Vi måste komma ihåg att alla strukturomvandlingar inom industrin ännu inte ägt rum och särskilt inte i utvidgningsländerna. |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1

Två typer av förtida pension bör beaktas särskilt och förtjänar uppmärksamhet och försiktighet:

—

Förtida pension vid omfattande omstruktureringar, eftersom det med hänsyn till den sociala sammanhållningen är bättre med en ”ung” pensionär än med en ”gammal” långtidsarbetslös som saknar utsikter till ny anställning. Vi måste komma ihåg att alla strukturomvandlingar inom industrin ännu inte ägt rum och särskilt inte i utvidgningsländerna.

| — | Hel eller partiell förtida pension för att möjliggöra nyanställning av arbetssökande, eftersom det också här är bättre med en pensionär än en arbetslös person utan möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Hel eller partiell förtida pension för att möjliggöra nyanställning av arbetssökande, eftersom det också här är bättre med en pensionär än en arbetslös person utan möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.

| 4.3.2.2 | För övrigt kan förtida pension vara en möjlighet för äldre arbetstagare som haft särskilt tunga arbeten. Även om livslängden generellt sett ökar gäller detta inte för alla. Stora skillnader finns mellan olika socialgrupper, främst mellan tjänstemän och arbetare. 1999 var den återstående medellivslängden vid 35 års ålder 44,5 år för tjänstemän och 38 år för arbetare (15). Vid all diskussion kring arbetslivslängd och total livslängd måste dessa fakta tas med i beräkningen. Att reducera sådana ojämlikheter är en angelägen fråga. |
| --- | --- |

4.3.2.2

För övrigt kan förtida pension vara en möjlighet för äldre arbetstagare som haft särskilt tunga arbeten. Även om livslängden generellt sett ökar gäller detta inte för alla. Stora skillnader finns mellan olika socialgrupper, främst mellan tjänstemän och arbetare. 1999 var den återstående medellivslängden vid 35 års ålder 44,5 år för tjänstemän och 38 år för arbetare (15). Vid all diskussion kring arbetslivslängd och total livslängd måste dessa fakta tas med i beräkningen. Att reducera sådana ojämlikheter är en angelägen fråga.

4.3.3.   Skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

I meddelandet framhålls med rätta att den andra stora orsaken till att man lämnar arbetsmarknaden är långtidssjukskrivning eller bestående nedsatt arbetsförmåga. Detta gäller mer än 15 procent av befolkningen.

| 4.3.3.1. | Siffrorna skall ses i ljuset av att vissa medlemsstater har klassificerat många arbetslösa som arbetsoförmögna eller tagit till denna åtgärd i stället för förtida pension (16). |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Siffrorna skall ses i ljuset av att vissa medlemsstater har klassificerat många arbetslösa som arbetsoförmögna eller tagit till denna åtgärd i stället för förtida pension (16).

| 4.3.3.2. | I vilket fall som helst är det klart att förbättrade arbetsförhållanden med skydd av hälsa och säkerhet är faktorer som bidrar till att arbetstagare kan stanna kvar i arbetslivet. För att den äldre arbetskraften skall kunna fortsätta fram till pensioneringen är det viktigt med ergonomi, att tjänsten och dess svårighetsgrad undersöks och att arbetsuppgifterna definieras, anpassas och förbättras – helt enkelt att arbetstagaren har ett arbete som håller hög kvalitet under hela arbetslivet. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

I vilket fall som helst är det klart att förbättrade arbetsförhållanden med skydd av hälsa och säkerhet är faktorer som bidrar till att arbetstagare kan stanna kvar i arbetslivet. För att den äldre arbetskraften skall kunna fortsätta fram till pensioneringen är det viktigt med ergonomi, att tjänsten och dess svårighetsgrad undersöks och att arbetsuppgifterna definieras, anpassas och förbättras – helt enkelt att arbetstagaren har ett arbete som håller hög kvalitet under hela arbetslivet.

| 4.3.3.3. | Icke desto mindre bör invaliditet generellt sett inte betraktas som ett tillstånd som automatiskt leder till utträde från arbetsmarknaden. Faktum är att arbetstagare som under sitt yrkesverksamma liv blir funktionshindrade utgör ett humankapital av stort potentiellt värde. Med hjälp av nödvändiga justeringar, återanpassning och kompletterande utbildning kan de tillskansa sig stor kompetens för att utföra andra arbeten än dem som deras handikapp hindrar dem från att utföra på ett normalt sätt. Av denna anledning och i syfte att nå större effektivitet kan det vara konstruktivt att reflektera över den sammanlagda effekten av inkomster från invaliditetsersättning och löneinkomster. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

Icke desto mindre bör invaliditet generellt sett inte betraktas som ett tillstånd som automatiskt leder till utträde från arbetsmarknaden. Faktum är att arbetstagare som under sitt yrkesverksamma liv blir funktionshindrade utgör ett humankapital av stort potentiellt värde. Med hjälp av nödvändiga justeringar, återanpassning och kompletterande utbildning kan de tillskansa sig stor kompetens för att utföra andra arbeten än dem som deras handikapp hindrar dem från att utföra på ett normalt sätt. Av denna anledning och i syfte att nå större effektivitet kan det vara konstruktivt att reflektera över den sammanlagda effekten av inkomster från invaliditetsersättning och löneinkomster.

4.3.4   Flexibel arbetsorganisation

| 4.3.4.1 | Möjlighet till flexibel arbetsorganisation åren närmast före den lagstadgade pensionsåldern är en annan aspekt av arbetsförhållandena som kan uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar i arbetslivet. Nationella undersökningar visar ofta att en stor andel av de äldre arbetstagarna föredrar en nedtrappning före pensioneringen, främst på grund av åldersrelaterade hälsoproblem men också för att underlätta övergången från arbetslivet till pensionärslivet. Pensioneringen bör vara en process istället för ett visst datum, en process där arbetstagare har möjlighet att successivt gå ner i arbetstid. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Möjlighet till flexibel arbetsorganisation åren närmast före den lagstadgade pensionsåldern är en annan aspekt av arbetsförhållandena som kan uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar i arbetslivet. Nationella undersökningar visar ofta att en stor andel av de äldre arbetstagarna föredrar en nedtrappning före pensioneringen, främst på grund av åldersrelaterade hälsoproblem men också för att underlätta övergången från arbetslivet till pensionärslivet. Pensioneringen bör vara en process istället för ett visst datum, en process där arbetstagare har möjlighet att successivt gå ner i arbetstid.

| 4.3.4.2 | Medan man nästan uteslutande diskuterar pensionsålder talas det lite om de äldre arbetstagarnas arbetsförhållanden. Genom att behålla systemet med full förtida pension har positiva åtgärder som successiv nedtrappning åren närmast före pensioneringen inte utvecklats i önskvärd omfattning. Det måste det bli en ändring på detta. I stället för att pensioneringen är något som man försöker senarelägga så mycket det går, borde den bli en ”frivillig och progressiv” process i vilken arbetstagarna, inom ramen för kollektiva garantier, successivt kan minska sin arbetstid. |
| --- | --- |

4.3.4.2

Medan man nästan uteslutande diskuterar pensionsålder talas det lite om de äldre arbetstagarnas arbetsförhållanden. Genom att behålla systemet med full förtida pension har positiva åtgärder som successiv nedtrappning åren närmast före pensioneringen inte utvecklats i önskvärd omfattning. Det måste det bli en ändring på detta. I stället för att pensioneringen är något som man försöker senarelägga så mycket det går, borde den bli en ”frivillig och progressiv” process i vilken arbetstagarna, inom ramen för kollektiva garantier, successivt kan minska sin arbetstid.

4.3.5   Kontinuerlig tillgång till utbildning

Följande synsätt föreslås: ”De äldre arbetstagarnas produktivitet hämmas inte av ålder utan av föråldrade färdigheter, något som kan rättas till med hjälp av utbildning”. (17)

Som framgått tidigare bör det framhållas att det inte är tillräckligt med särskilda åtgärder för åldersgruppen 40-50 år. Det förhåller sig så som Belgiens högsta sysselsättningsråd, Conseil supérieur de l'emploi, har konstaterat: ”En politik som skall få bukt med äldre arbetstagares problem kommer för sent om den bara omfattar denna åldersgrupp. Därför är det viktigt med en personalpolitik som tar hänsyn till ålder redan när arbetstagaren tillträder sin tjänst”.
   (18)

| 4.3.5.1 | Det är mycket oroande att konstatera hur låg andel av arbetskraften som deltar i utbildning och fortbildning med tanke på att livslångt lärande är ett återkommande tema och en central tanke i EU:s sysselsättningspolitik. Andelen deltagande i utbildning och fortbildning är i genomsnitt 14 % för åldersgruppen 25-29 år och detta minskar sedan ju äldre arbetskraften är. För åldersgruppen 55-64 år är andelen nere i 5 % (19). Tendensen har hållit i sig eller bara ökat ytterst marginellt under de senaste åren. |
| --- | --- |

4.3.5.1

Det är mycket oroande att konstatera hur låg andel av arbetskraften som deltar i utbildning och fortbildning med tanke på att livslångt lärande är ett återkommande tema och en central tanke i EU:s sysselsättningspolitik. Andelen deltagande i utbildning och fortbildning är i genomsnitt 14 % för åldersgruppen 25-29 år och detta minskar sedan ju äldre arbetskraften är. För åldersgruppen 55-64 år är andelen nere i 5 % (19). Tendensen har hållit i sig eller bara ökat ytterst marginellt under de senaste åren.

| 4.3.5.2 | I ett produktionssystem där arbeten kräver alltmer teknisk skicklighet och kunskap är situationen oroande, både för sysselsättningen bland äldre arbetstagare och än mer för den europeiska konkurrenskraften. Det är önskvärt och även nödvändigt att komma till rätta med den här situationen:






  — | Genom att företag ser kompetensutveckling som en investering på medellång och lång sikt och inte som en investering för snabb eller omedelbar återbäring. |
| --- | --- | --- |

4.3.5.2

I ett produktionssystem där arbeten kräver alltmer teknisk skicklighet och kunskap är situationen oroande, både för sysselsättningen bland äldre arbetstagare och än mer för den europeiska konkurrenskraften. Det är önskvärt och även nödvändigt att komma till rätta med den här situationen:

—

Genom att företag ser kompetensutveckling som en investering på medellång och lång sikt och inte som en investering för snabb eller omedelbar återbäring.

| — | Genom en annan inställning hos arbetstagare, som har svårt för utbildning, antingen i brist på motivation vilket ofta är fallet för lågutbildade arbetstagare, eller för att de inte känner sig kompetenta efter att ha misslyckats i skolan. Vissa känner heller inte något behov eftersom de inte har långt kvar till pensionen. |
| --- | --- |

—

Genom en annan inställning hos arbetstagare, som har svårt för utbildning, antingen i brist på motivation vilket ofta är fallet för lågutbildade arbetstagare, eller för att de inte känner sig kompetenta efter att ha misslyckats i skolan. Vissa känner heller inte något behov eftersom de inte har långt kvar till pensionen.

| 4.3.5.3 | Arbetsmarknadens parter på alla förhandlingsnivåer kan givetvis spela en avgörande roll inom detta område. ”Ramen för insatser till förmån för livslång utveckling av färdigheter och kvalifikationer” som antagits av de europeiska arbetsmarknadsparterna utgör ett viktigt instrument för att främja livslångt lärande i alla åldersklasser. Samtidigt är också de offentliga myndigheternas roll av största vikt, då de bör ansvara för att det skapas ett gynnsamt klimat för livslångt lärande. |
| --- | --- |

4.3.5.3

Arbetsmarknadens parter på alla förhandlingsnivåer kan givetvis spela en avgörande roll inom detta område. ”Ramen för insatser till förmån för livslång utveckling av färdigheter och kvalifikationer” som antagits av de europeiska arbetsmarknadsparterna utgör ett viktigt instrument för att främja livslångt lärande i alla åldersklasser. Samtidigt är också de offentliga myndigheternas roll av största vikt, då de bör ansvara för att det skapas ett gynnsamt klimat för livslångt lärande.

| 4.3.5.4 | Yrkesutbildning, fortbildning och livslångt lärande bör dock inte betraktas isolerat. De bör utgöra en grundläggande del av arbetstagarens karriär. Genom utbildningsinsatser främjar man kompetens och karriärvägar, och på så sätt motiveras anställda i alla åldrar. Kompetens och erkännande av kompetens är också verktyg som bör utvecklas inom ramen för individuella karriärvägar med koppling till företagsprojekt. |
| --- | --- |

4.3.5.4

Yrkesutbildning, fortbildning och livslångt lärande bör dock inte betraktas isolerat. De bör utgöra en grundläggande del av arbetstagarens karriär. Genom utbildningsinsatser främjar man kompetens och karriärvägar, och på så sätt motiveras anställda i alla åldrar. Kompetens och erkännande av kompetens är också verktyg som bör utvecklas inom ramen för individuella karriärvägar med koppling till företagsprojekt.

| 4.3.5.5 | Europeiska unionen står här inför en stor utmaning och om man skall lyckas beror delvis på hur det går med Lissabonstrategin. Fler arbetstagare måste delta i fortbildning och därigenom kommer äldre arbetstagares kunskaps- och kompetensnivå att öka. |
| --- | --- |

4.3.5.5

Europeiska unionen står här inför en stor utmaning och om man skall lyckas beror delvis på hur det går med Lissabonstrategin. Fler arbetstagare måste delta i fortbildning och därigenom kommer äldre arbetstagares kunskaps- och kompetensnivå att öka.

4.3.6   Effektiv aktiv arbetsmarknadspolitik

| 4.3.6.1 | EESK delar den uppfattning som uttrycks i meddelandet, nämligen att ”för att arbetstagarna ska bibehålla sina anställningar längre är det av största vikt att förutse förändringar och att på ett framgångsrikt sätt hantera ekonomiska omstruktureringar”. Denna analys berör en av orsakerna till de situationer som undersöks i föreliggande dokument under punkt 4.3.1.4. Där står sammanfattningsvis att denna situation uppstår på grund av ”i synnerhet dålig framförhållning i fråga om arbetstillfällen och kvalifikationer”. |
| --- | --- |

4.3.6.1

EESK delar den uppfattning som uttrycks i meddelandet, nämligen att ”för att arbetstagarna ska bibehålla sina anställningar längre är det av största vikt att förutse förändringar och att på ett framgångsrikt sätt hantera ekonomiska omstruktureringar”. Denna analys berör en av orsakerna till de situationer som undersöks i föreliggande dokument under punkt 4.3.1.4. Där står sammanfattningsvis att denna situation uppstår på grund av ”i synnerhet dålig framförhållning i fråga om arbetstillfällen och kvalifikationer”.

| 4.3.6.2 | Kommittén delar likaså uppfattningen att ”skräddarsydda lösningar för den enskilda individen, t.ex. genom vägledning, särskild utbildning och praktik, är särskilt viktiga i detta hänseende”. För att uppnå detta kan det vara lämpligt att på det sätt som beskrivs i meddelandet och så som det praktiseras i vissa medlemsstater sätta in arbetslöshetsåtgärder i form av kompetensutveckling i syfte att underlätta anställningen av arbetslösa äldre arbetstagare. Samtidigt bör rätten till arbetslöshetsunderstöd kvarstå och man bör erbjuda vägledning som stöder övergången till annan anställning eller till egenföretagande. |
| --- | --- |

4.3.6.2

Kommittén delar likaså uppfattningen att ”skräddarsydda lösningar för den enskilda individen, t.ex. genom vägledning, särskild utbildning och praktik, är särskilt viktiga i detta hänseende”. För att uppnå detta kan det vara lämpligt att på det sätt som beskrivs i meddelandet och så som det praktiseras i vissa medlemsstater sätta in arbetslöshetsåtgärder i form av kompetensutveckling i syfte att underlätta anställningen av arbetslösa äldre arbetstagare. Samtidigt bör rätten till arbetslöshetsunderstöd kvarstå och man bör erbjuda vägledning som stöder övergången till annan anställning eller till egenföretagande.

| 4.3.6.3 | Införande av en ”effektiv aktiv arbetsmarknadspolitik” omfattar både utbudet av och efterfrågan på arbete. I detta hänseende ingår samtliga rekommendationer, vilka utgör stommen i meddelandet, i denna princip. Detta välkomnas av kommittén eftersom denna jämvikt är en av förutsättningarna för att man skall kunna göra några konkreta framsteg. |
| --- | --- |

4.3.6.3

Införande av en ”effektiv aktiv arbetsmarknadspolitik” omfattar både utbudet av och efterfrågan på arbete. I detta hänseende ingår samtliga rekommendationer, vilka utgör stommen i meddelandet, i denna princip. Detta välkomnas av kommittén eftersom denna jämvikt är en av förutsättningarna för att man skall kunna göra några konkreta framsteg.

4.3.7   Ökad arbetskvalitet

| 4.3.7.1 | I meddelandet betonas med rätta att arbetskvalitet är avgörande för att äldre arbetstagare skall komma tillbaka till respektive stanna kvar på arbetsmarknaden. Samtidigt är utträdet från arbetsmarknaden för äldre arbetstagare i arbeten med låg kvalitet upp till fyra gånger högre än för äldre arbetstagare i arbeten med högre kvalitet, och mer än dubbelt så hög som för yngre arbetstagare i arbeten med låg kvalitet (20). Med större precision av begreppet ”arbetskvalitet” i den här delen av meddelanden och med ett försök till beskrivning av lösningar skulle en debatt kunna inledas i frågan. Åtminstone skulle en sammanfattning av ställningstagandena i tidigare dokument (KOM(2003) 728, 26.11.2003 och rapporten ”Anställning i Europa 2002”) vara konstruktiv. |
| --- | --- |

4.3.7.1

I meddelandet betonas med rätta att arbetskvalitet är avgörande för att äldre arbetstagare skall komma tillbaka till respektive stanna kvar på arbetsmarknaden. Samtidigt är utträdet från arbetsmarknaden för äldre arbetstagare i arbeten med låg kvalitet upp till fyra gånger högre än för äldre arbetstagare i arbeten med högre kvalitet, och mer än dubbelt så hög som för yngre arbetstagare i arbeten med låg kvalitet (20). Med större precision av begreppet ”arbetskvalitet” i den här delen av meddelanden och med ett försök till beskrivning av lösningar skulle en debatt kunna inledas i frågan. Åtminstone skulle en sammanfattning av ställningstagandena i tidigare dokument (KOM(2003) 728, 26.11.2003 och rapporten ”Anställning i Europa 2002”) vara konstruktiv.

4.4   Andra förslag och synpunkter

| — | Generellt sett kommer ”Strategier för att höja genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden” – liksom övriga riktlinjer från Lissabon – att kunna genomföras på ett effektivare sätt om de åtföljs av en stabil tillväxttakt som är gynnsam för sysselsättningen. |
| --- | --- |

—

Generellt sett kommer ”Strategier för att höja genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden” – liksom övriga riktlinjer från Lissabon – att kunna genomföras på ett effektivare sätt om de åtföljs av en stabil tillväxttakt som är gynnsam för sysselsättningen.

| — | Den öppna samordningsmetoden tillämpas på de olika områden som har med pensionering att göra. När det gäller ”aktivt åldrande” nämns dock i meddelandet ett program för ”peer review” som inrättats inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. Det är svårt att inse varför man skulle använda sig av två olika metoder. Av pragmatiska skäl samt för att värna om effektiviteten tycks det på sin plats att fokusera på begreppet ”åldern för utträde från arbetsmarknaden”, dvs. allmänt sett på pensioneringen, och att därmed prioritera den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

—

Den öppna samordningsmetoden tillämpas på de olika områden som har med pensionering att göra. När det gäller ”aktivt åldrande” nämns dock i meddelandet ett program för ”peer review” som inrättats inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. Det är svårt att inse varför man skulle använda sig av två olika metoder. Av pragmatiska skäl samt för att värna om effektiviteten tycks det på sin plats att fokusera på begreppet ”åldern för utträde från arbetsmarknaden”, dvs. allmänt sett på pensioneringen, och att därmed prioritera den öppna samordningsmetoden.

| — | EESK stöder meddelandets förslag till åtgärder mot bakgrund av riktlinjerna från Europeiska rådets möte i Stockholm och den ovan beskrivna situationen. Beträffande förslagen från arbetsgruppen för sysselsättning hänvisar vi till EESK:s yttrande (21). |
| --- | --- |

—

EESK stöder meddelandets förslag till åtgärder mot bakgrund av riktlinjerna från Europeiska rådets möte i Stockholm och den ovan beskrivna situationen. Beträffande förslagen från arbetsgruppen för sysselsättning hänvisar vi till EESK:s yttrande (21).

Ytterligare förslag ”och synpunkter” kan dock komma att läggas fram och förtydligas.

4.4.1   Rekrytering

Rekrytering är en viktig aspekt för sysselsättningen bland äldre arbetstagare (22). Denna aspekt har dock glömts bort i den allmänna diskussionen och nämns inte i meddelandet. Rekrytering borde spela en central roll eftersom den samtidigt tar upp ett psykologiskt förhållningssätt till problematiken och diskrimineringen och därmed efterlevnaden av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 4.4.1.1 | Det är dock viktigt att bekämpa alla former av diskriminering i fråga om anställning och sådan åldersrelaterad diskriminering som tas upp i meddelandet. Vid rekrytering bör det vara förbjudet att ange ålder som ett kriterium. I stället bör man sträva efter att urskilja och värdesätta vars och ens duglighet utifrån förvärvad yrkeserfarenhet. Det är givetvis viktigt att ta hänsyn till arbetstagarnas önskemål, särskilt i fråga om omfattning, arbetsuppgifter, arbetstider osv. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Det är dock viktigt att bekämpa alla former av diskriminering i fråga om anställning och sådan åldersrelaterad diskriminering som tas upp i meddelandet. Vid rekrytering bör det vara förbjudet att ange ålder som ett kriterium. I stället bör man sträva efter att urskilja och värdesätta vars och ens duglighet utifrån förvärvad yrkeserfarenhet. Det är givetvis viktigt att ta hänsyn till arbetstagarnas önskemål, särskilt i fråga om omfattning, arbetsuppgifter, arbetstider osv.

| 4.4.1.2 | Ur denna synpunkt är det intressant att konstatera att man exempelvis vid ett stort antal urvalsförfaranden i vissa medlemsstater har en åldersgräns, oftast kring 40 år, för anställning inom offentlig verksamhet. Detta betyder att en arbetssökande som är äldre än 40 år och som arbetat inom den privata sektorn inte kan få en statlig anställning. En sådan diskriminering är oacceptabel. Det gör det omöjligt för arbetslösa oavsett kvalifikationer och med rätt profil för arbetet att få en utlyst tjänst, samtidigt som staten går miste om erfarenhet från den privata, konkurrensutsatta sektorn. Ansvaret för detta ligger helt på medlemsstaterna. När det gäller Europeiska unionen vill vi understryka att det dröjde ända till april månad år 2002 innan kommissionen accepterade att upphäva åldersgränserna i sin rekrytering. Detta skedde till följd av anmärkningar från Europeiska ombudsmannen. Ännu senare, i juli 2004, anmodade ombudsmannen till följd av en anmälan kommissionen att upphäva åldersgränsen för rekryteringen av praktikanter. Han ansåg att denna gräns utgör en oberättigad diskriminering. Anmälaren å sin sida framhöll att detta tillvägagångssätt går emot EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Ur denna synpunkt är det intressant att konstatera att man exempelvis vid ett stort antal urvalsförfaranden i vissa medlemsstater har en åldersgräns, oftast kring 40 år, för anställning inom offentlig verksamhet. Detta betyder att en arbetssökande som är äldre än 40 år och som arbetat inom den privata sektorn inte kan få en statlig anställning. En sådan diskriminering är oacceptabel. Det gör det omöjligt för arbetslösa oavsett kvalifikationer och med rätt profil för arbetet att få en utlyst tjänst, samtidigt som staten går miste om erfarenhet från den privata, konkurrensutsatta sektorn. Ansvaret för detta ligger helt på medlemsstaterna. När det gäller Europeiska unionen vill vi understryka att det dröjde ända till april månad år 2002 innan kommissionen accepterade att upphäva åldersgränserna i sin rekrytering. Detta skedde till följd av anmärkningar från Europeiska ombudsmannen. Ännu senare, i juli 2004, anmodade ombudsmannen till följd av en anmälan kommissionen att upphäva åldersgränsen för rekryteringen av praktikanter. Han ansåg att denna gräns utgör en oberättigad diskriminering. Anmälaren å sin sida framhöll att detta tillvägagångssätt går emot EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 4.4.1.3 | För övrigt måste det påpekas att det ökande antalet fall av förtida pension har bidragit till nedvärderingen av äldre arbetskraft på arbetsmarknaden och deras möjlighet till anställning. Sänkningen av åldersgränserna för att underlätta förtida pension har fått stora konsekvenser för denna grupp eftersom det har förändrat arbetsgivarnas uppfattning om i vilken ålder de anställda kan betraktas som ”för gamla”. |
| --- | --- |

4.4.1.3

För övrigt måste det påpekas att det ökande antalet fall av förtida pension har bidragit till nedvärderingen av äldre arbetskraft på arbetsmarknaden och deras möjlighet till anställning. Sänkningen av åldersgränserna för att underlätta förtida pension har fått stora konsekvenser för denna grupp eftersom det har förändrat arbetsgivarnas uppfattning om i vilken ålder de anställda kan betraktas som ”för gamla”.

| 4.4.1.4 | Ur ett psykologiskt perspektiv känner dessutom den äldre arbetstagaren av stämningen inom företaget att han inte längre prioriteras eftersom han närmar sig pensionsåldern och har rätt till vila. I stället klassas han som ”arbetsoförmögen” eller ”oanställbar”. När nästan hälften av dem som uppbär pension har slutat sitt arbete på grund av ”invaliditet”, vilket var fallet i vissa EU-länder, finns det en tendens att den arbetsfria tiden uppfattas som just arbetsoförmögenhet och inte längre som tid för välförtjänt vila. En sådan åldersuppfattning, som fått fäste genom denna etikettering, leder till beteendeförändringar eftersom den hos löntagarna i realiteten förstärker en känsla av marginalisering både inom företagen, på arbetsmarknaden och därmed i samhället som helhet. |
| --- | --- |

4.4.1.4

Ur ett psykologiskt perspektiv känner dessutom den äldre arbetstagaren av stämningen inom företaget att han inte längre prioriteras eftersom han närmar sig pensionsåldern och har rätt till vila. I stället klassas han som ”arbetsoförmögen” eller ”oanställbar”. När nästan hälften av dem som uppbär pension har slutat sitt arbete på grund av ”invaliditet”, vilket var fallet i vissa EU-länder, finns det en tendens att den arbetsfria tiden uppfattas som just arbetsoförmögenhet och inte längre som tid för välförtjänt vila. En sådan åldersuppfattning, som fått fäste genom denna etikettering, leder till beteendeförändringar eftersom den hos löntagarna i realiteten förstärker en känsla av marginalisering både inom företagen, på arbetsmarknaden och därmed i samhället som helhet.

| 4.4.1.5 | I direktiv 2000/78/EG har man, i samma anda som Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, skapat ett allmänt ramverk för jämlik behandlig när det gäller anställning och arbete. Detta direktiv förbjuder under vissa förhållanden all diskriminering grundad på bland annat ålder. Direktivet skulle ha införlivats senast i december 2003. Det skulle vara värdefullt att inom en snar framtid dra slutsatserna av dess tillämpning och på detta sätt mäta dess effektivitet. |
| --- | --- |

4.4.1.5

I direktiv 2000/78/EG har man, i samma anda som Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, skapat ett allmänt ramverk för jämlik behandlig när det gäller anställning och arbete. Detta direktiv förbjuder under vissa förhållanden all diskriminering grundad på bland annat ålder. Direktivet skulle ha införlivats senast i december 2003. Det skulle vara värdefullt att inom en snar framtid dra slutsatserna av dess tillämpning och på detta sätt mäta dess effektivitet.

4.4.2   Flexibilitet

Vi har diskuterat begreppet flexibel pensionering och flexibel arbetsorganisation i fråga om förtidspensioneringar (se 4.3.2). Samma resonemang kan användas för lagstadgad pensionering. Av de anställda önskar ju fyra av tio fortsätta sin yrkesverksamhet (23) av yrkesmässiga, personliga eller familjerelaterade skäl (24). Det är därför viktigt att få till stånd mer flexibilitet kring pensioneringar för att kunna motsvara dessa förväntningar.

| 4.4.2.1 | Arbetstagare bör kunna lämna sitt arbete successivt och inte som nu oftast är fallet lämna det abrupt vid den lagstadgade pensionsåldern. Bestämmelser bör antas som gör det möjligt att åren närmast före pensioneringen arbeta tre fjärdedelar, en tredjedel eller halvtid. För att kunna stärka denna princip skulle det vara lämpligt att undersöka effekterna av att införa en proportionellt högre lön i förhållande till antalet arbetstimmar. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Arbetstagare bör kunna lämna sitt arbete successivt och inte som nu oftast är fallet lämna det abrupt vid den lagstadgade pensionsåldern. Bestämmelser bör antas som gör det möjligt att åren närmast före pensioneringen arbeta tre fjärdedelar, en tredjedel eller halvtid. För att kunna stärka denna princip skulle det vara lämpligt att undersöka effekterna av att införa en proportionellt högre lön i förhållande till antalet arbetstimmar.

| 4.4.2.2 | Arbetstiden skulle kunna utnyttjas till att delge yngre anställda erfarenhet genom handledarskap, stöd och samverkan till lärlingskap (25) samt olika utbildningsformer. Alla skulle vinna på detta: Den arbetstagare som frivilligt ställer upp får en meriterande arbetsuppgift, företaget bibehåller och sprider kunskap med hjälp av kunnig personal och samhället tjänar också på ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Arbetstiden skulle kunna utnyttjas till att delge yngre anställda erfarenhet genom handledarskap, stöd och samverkan till lärlingskap (25) samt olika utbildningsformer. Alla skulle vinna på detta: Den arbetstagare som frivilligt ställer upp får en meriterande arbetsuppgift, företaget bibehåller och sprider kunskap med hjälp av kunnig personal och samhället tjänar också på ökad sysselsättning.

4.4.3   Lika möjligheter för kvinnor och män

I meddelandet framhålls skillnaden i sysselsättningsgrad mellan äldre kvinnor och äldre män. Den är stor: Sysselsättningsgraden för äldre kvinnor är 30.5 % och 50,1 % för äldre män. Vad gäller genomsnittsåldern för utträde från arbetsmarknaden är skillnaden mellan män och kvinnor dock liten. (26) (Jfr diagram Bilaga 3).

| 4.4.3.1 | Skillnaden i sysselsättningsgrad inom denna ålderskategori motsvarar en gruppeffekt som återspeglar sammansättningen på arbetsmarknaden generellt sett. Det är anmärkningsvärt att denna skillnad inte har någon inverkan på och inte reflekteras i genomsnittsåldern för utträdet från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Skillnaden i sysselsättningsgrad inom denna ålderskategori motsvarar en gruppeffekt som återspeglar sammansättningen på arbetsmarknaden generellt sett. Det är anmärkningsvärt att denna skillnad inte har någon inverkan på och inte reflekteras i genomsnittsåldern för utträdet från arbetsmarknaden.

| 4.4.3.2 | Det är absolut nödvändigt att höja sysselsättningsgraden för kvinnor för att kunna uppnå Stockholmsmålen. Sysselsättningsgraden inom denna ålderskategori härrör väsentligen från sysselsättningsgraden inom tidigare åldersgrupper. Det är alltså sysselsättningsgraden för kvinnor generellt sett som befinner sig i blickpunkten för denna problemställning och inte enbart åldern för utträde från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Det är absolut nödvändigt att höja sysselsättningsgraden för kvinnor för att kunna uppnå Stockholmsmålen. Sysselsättningsgraden inom denna ålderskategori härrör väsentligen från sysselsättningsgraden inom tidigare åldersgrupper. Det är alltså sysselsättningsgraden för kvinnor generellt sett som befinner sig i blickpunkten för denna problemställning och inte enbart åldern för utträde från arbetsmarknaden.

| 4.4.3.3 | Utöver de ekonomiska konsekvenser denna fråga genererar, har den också kopplingar till de rättviseresonemang som tagits upp av kommittén otaliga gånger vad gäller såväl studieinriktning, utbildningsnivåer, jämlika löner som arbete som utförs av personer med samma yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

4.4.3.3

Utöver de ekonomiska konsekvenser denna fråga genererar, har den också kopplingar till de rättviseresonemang som tagits upp av kommittén otaliga gånger vad gäller såväl studieinriktning, utbildningsnivåer, jämlika löner som arbete som utförs av personer med samma yrkeskvalifikationer.

| 4.4.3.4 | Om sysselsättningsgraden bland kvinnor skall kunna höjas, måste deras möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden stärkas. För att detta skall ske måste man vidta åtgärder som gör det möjligt för kvinnor och män att på jämställd basis hitta en balans mellan privatliv och arbetsliv. Detta kan ske genom en rad olika sociala serviceinrättningar som tillgodoser behoven av omsorg och vård inom den privata sfären för minderåriga (framför allt genom ett barnomsorgssystem för mindre barn, jfr tabellen i bilaga 3) och andra omsorgsbehövande familjemedlemmar (äldre, sjuka, m.m.) osv. |
| --- | --- |

4.4.3.4

Om sysselsättningsgraden bland kvinnor skall kunna höjas, måste deras möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden stärkas. För att detta skall ske måste man vidta åtgärder som gör det möjligt för kvinnor och män att på jämställd basis hitta en balans mellan privatliv och arbetsliv. Detta kan ske genom en rad olika sociala serviceinrättningar som tillgodoser behoven av omsorg och vård inom den privata sfären för minderåriga (framför allt genom ett barnomsorgssystem för mindre barn, jfr tabellen i bilaga 3) och andra omsorgsbehövande familjemedlemmar (äldre, sjuka, m.m.) osv.

4.4.4   Kollektiva avtalsförhandlingar

Kommissionen framhåller följande i sitt meddelande: ”Trots utvecklingen på sistone bör parterna vidga och intensifiera sina ansträngningar både på nationell nivå och EU-nivå för att skapa en ny kultur i fråga om åldrande och förändringshantering. Alldeles för ofta fortsätter arbetsgivarna att satsa på förtida pension.”

| 4.4.4.1 | EESK välkomnar på denna punkt synsättet i dokumentet, vilket ger den sociala dialogen en oumbärlig roll i strävan mot betydande framsteg. Kommittén ser positivt på och stöder kommissionens inställning och tillvägagångssätt, samtidigt som vi anser att man bör gå ännu längre. Om den sociala dialogen, eller snarare kollektivförhandlingarna, bör intensifieras på medlemsstats- och EU-nivå bör de vidareutvecklas så att de blir ”skräddarsydda”, eftersom det i allt mindre utsträckning finns en universalformel som passar alla. För att hänsyn skall kunna tas till yrkesmässiga faktorer (svårighetsgrad, arbetsvillkor, hur arbetet är organiserat, kompetensnivå etc.) bör kollektivförhandlingarna, med detta sätt att se på saken, även omfatta branschorganisationerna, såväl europeiska som nationella, och i förlängningen därmed även företagen. Endast under dessa förutsättningar kan allmänna bestämmelser bli fullt ut effektiva. |
| --- | --- |

4.4.4.1

EESK välkomnar på denna punkt synsättet i dokumentet, vilket ger den sociala dialogen en oumbärlig roll i strävan mot betydande framsteg. Kommittén ser positivt på och stöder kommissionens inställning och tillvägagångssätt, samtidigt som vi anser att man bör gå ännu längre. Om den sociala dialogen, eller snarare kollektivförhandlingarna, bör intensifieras på medlemsstats- och EU-nivå bör de vidareutvecklas så att de blir ”skräddarsydda”, eftersom det i allt mindre utsträckning finns en universalformel som passar alla. För att hänsyn skall kunna tas till yrkesmässiga faktorer (svårighetsgrad, arbetsvillkor, hur arbetet är organiserat, kompetensnivå etc.) bör kollektivförhandlingarna, med detta sätt att se på saken, även omfatta branschorganisationerna, såväl europeiska som nationella, och i förlängningen därmed även företagen. Endast under dessa förutsättningar kan allmänna bestämmelser bli fullt ut effektiva.

5.   Senareläggning av utträdet från arbetsmarknaden

| 5.1 | I punkt 32 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona fastställs bl.a. följande beträffande den nuvarande sysselsättningspolitiken:






  — | ”En successiv höjning på cirka 5 år av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor i Europeiska unionen upphör att arbeta bör eftersträvas senast 2010.” |
| --- | --- | --- |

5.1

I punkt 32 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona fastställs bl.a. följande beträffande den nuvarande sysselsättningspolitiken:

—

”En successiv höjning på cirka 5 år av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor i Europeiska unionen upphör att arbeta bör eftersträvas senast 2010.”

| 5.2 | De studier och åtgärder som analyserats i tidigare avsnitt – och som framför allt har att göra med de beslut som fattades av Europeiska rådet i Stockholm om ”att öka den genomsnittliga sysselsättningsgraden inom EU bland äldre kvinnor och män (55–64) till 50 %” – bidrar tillsammans till att Barcelona-riktlinjerna skall kunna genomföras. Varje arbetstagare mellan 55 och 64 år som skjuter upp sitt utträde från arbetsmarknaden medverkar i själva verket till att den faktiska genomsnittsåldern för när man upphör att vara yrkesverksam höjs inom EU. |
| --- | --- |

5.2

De studier och åtgärder som analyserats i tidigare avsnitt – och som framför allt har att göra med de beslut som fattades av Europeiska rådet i Stockholm om ”att öka den genomsnittliga sysselsättningsgraden inom EU bland äldre kvinnor och män (55–64) till 50 %” – bidrar tillsammans till att Barcelona-riktlinjerna skall kunna genomföras. Varje arbetstagare mellan 55 och 64 år som skjuter upp sitt utträde från arbetsmarknaden medverkar i själva verket till att den faktiska genomsnittsåldern för när man upphör att vara yrkesverksam höjs inom EU.

| 5.3 | Genomförandet av de beslut som fattades i Stockholm utgör den avgörande drivkraften för en positiv utveckling i fråga om Barcelona-riktlinjerna. En höjning av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor upphör att arbeta kan varken studeras eller bedömas separat från en ökning av den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland arbetstagare mellan 55 och 64 år. |
| --- | --- |

5.3

Genomförandet av de beslut som fattades i Stockholm utgör den avgörande drivkraften för en positiv utveckling i fråga om Barcelona-riktlinjerna. En höjning av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor upphör att arbeta kan varken studeras eller bedömas separat från en ökning av den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland arbetstagare mellan 55 och 64 år.

| 5.4 | Med tanke på de problem som är förknippade med en höjning av sysselsättningsgraden för 55–64-åriga arbetstagare är det inte rimligt att behandla Barcelonaprocessen som en isolerad företeelse. Detta skulle nämligen kunna leda till förslag om att den lagstadgade pensionsåldern bör höjas. |
| --- | --- |

5.4

Med tanke på de problem som är förknippade med en höjning av sysselsättningsgraden för 55–64-åriga arbetstagare är det inte rimligt att behandla Barcelonaprocessen som en isolerad företeelse. Detta skulle nämligen kunna leda till förslag om att den lagstadgade pensionsåldern bör höjas.

| 5.5 | Detta alternativ ter sig knappast logiskt om man betänker att de arbetstagare som i dag vill vara yrkesverksamma hela arbetslivet ut inte alltid har denna möjlighet. |
| --- | --- |

5.5

Detta alternativ ter sig knappast logiskt om man betänker att de arbetstagare som i dag vill vara yrkesverksamma hela arbetslivet ut inte alltid har denna möjlighet.

6.   Slutsatser och rekommendationer

| 6.1 | Kommittén bekräftar huvudlinjen i sitt initiativyttrande ”Äldre arbetstagare” från oktober 2000 i vilket man framhåller att det krävs en positiv strategi gentemot äldre arbetstagare, eftersom behandlingen av dem ofta bygger på en samhällsuppfattning som präglas av bristande solidaritet och diskriminering. Det medför i många fall förlust av högt kvalificerad personal och därmed en försämring av den totala konkurrenskraften. |
| --- | --- |

6.1

Kommittén bekräftar huvudlinjen i sitt initiativyttrande ”Äldre arbetstagare” från oktober 2000 i vilket man framhåller att det krävs en positiv strategi gentemot äldre arbetstagare, eftersom behandlingen av dem ofta bygger på en samhällsuppfattning som präglas av bristande solidaritet och diskriminering. Det medför i många fall förlust av högt kvalificerad personal och därmed en försämring av den totala konkurrenskraften.

| 6.1.1 | Inom ramen för denna linje välkomnar kommittén att Europeiska rådets möte våren 2004 definierade det aktiva åldrandet som ett av tre handlingsområden att prioritera. Inom dessa områden krävs snabba åtgärder för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras. Kommittén värdesätter kommissionen val att med meddelandet som här behandlas stimulera debatten om utvecklingen mot Stockholms- och Barcelonamålen samt att framhäva regeringarnas och arbetsmarknadsparternas roller för främjandet av aktivt åldrande. |
| --- | --- |

6.1.1

Inom ramen för denna linje välkomnar kommittén att Europeiska rådets möte våren 2004 definierade det aktiva åldrandet som ett av tre handlingsområden att prioritera. Inom dessa områden krävs snabba åtgärder för att Lissabonstrategin skall kunna genomföras. Kommittén värdesätter kommissionen val att med meddelandet som här behandlas stimulera debatten om utvecklingen mot Stockholms- och Barcelonamålen samt att framhäva regeringarnas och arbetsmarknadsparternas roller för främjandet av aktivt åldrande.

| 6.2 | EESK stöder generellt sett valet av de övergripande teman som utgör kärnan i meddelandet. Dessa teman som också innefattar en strategi för lösningar bör betraktas positivt med förbehåll för kvaliteten och karaktären på de metoder som valts för genomförandet liksom för de kommentarer som gjorts i föreliggande dokument. Detta gäller oavsett om det handlar om förtida pension och finansiella incitament, reformen för förtida pension, flexibla former för organisering av arbetet, villkor för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen eller förbättring av anställningskvalitén. |
| --- | --- |

6.2

EESK stöder generellt sett valet av de övergripande teman som utgör kärnan i meddelandet. Dessa teman som också innefattar en strategi för lösningar bör betraktas positivt med förbehåll för kvaliteten och karaktären på de metoder som valts för genomförandet liksom för de kommentarer som gjorts i föreliggande dokument. Detta gäller oavsett om det handlar om förtida pension och finansiella incitament, reformen för förtida pension, flexibla former för organisering av arbetet, villkor för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen eller förbättring av anställningskvalitén.

| 6.2.1 | För att detta skall få genomslagskraft förefaller det ytterst viktigt att man förutom att vidta konkreta åtgärder gör allt för att åstadkomma en ny mentalitet och ökad medvetenhet hos såväl företag som löntagare. Det måste bli så att löntagarna ser arbete efter 55 år som något som ger dem ökat värde, och att de privata och allmännyttiga företagen blir medvetna om de fördelar som äldre arbetstagare kan ge dem. Om en sådan kollektiv insikt inte får fäste, kan de konkreta åtgärder som vidtas inte bli helt effektiva. |
| --- | --- |

6.2.1

För att detta skall få genomslagskraft förefaller det ytterst viktigt att man förutom att vidta konkreta åtgärder gör allt för att åstadkomma en ny mentalitet och ökad medvetenhet hos såväl företag som löntagare. Det måste bli så att löntagarna ser arbete efter 55 år som något som ger dem ökat värde, och att de privata och allmännyttiga företagen blir medvetna om de fördelar som äldre arbetstagare kan ge dem. Om en sådan kollektiv insikt inte får fäste, kan de konkreta åtgärder som vidtas inte bli helt effektiva.

| 6.2.2 | I detta sammanhang föreslår kommittén, precis som i initiativyttrandet från oktober 2000, att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna främjar en informationskampanj för att öka medvetenheten hos huvudaktörerna och i hela samhället, och på så sätt bidrar till en positiv uppfattning av den roll äldre arbetstagare kan spela inom både den privata och den offentliga sektorn och således inom hela samhället. |
| --- | --- |

6.2.2

I detta sammanhang föreslår kommittén, precis som i initiativyttrandet från oktober 2000, att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna främjar en informationskampanj för att öka medvetenheten hos huvudaktörerna och i hela samhället, och på så sätt bidrar till en positiv uppfattning av den roll äldre arbetstagare kan spela inom både den privata och den offentliga sektorn och således inom hela samhället.

| 6.2.2.1 | EESK gläder sig åt att återfinna sitt förslag i rapporten från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU, som publicerades under första halvåret 2004. |
| --- | --- |

6.2.2.1

EESK gläder sig åt att återfinna sitt förslag i rapporten från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU, som publicerades under första halvåret 2004.

| 6.3 | För övrigt anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande: |
| --- | --- |

6.3

För övrigt anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande:

| 6.3.1 | Alla insatser i riktning mot att förverkliga besluten från Stockholm och Barcelona bör uteslutande leda till att äldre löntagare antingen behåller sina anställningar eller att de åter kommer ut på arbetsmarknaden. Eftersom målet är att öka sysselsättningsgraden och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden måste det vara uteslutet att förändringar av nuvarande situation, framför allt vad gäller förtida pensioner, leder till arbetslöshet. Generellt sett är det riktigt att som i meddelandet framhålla”att naturligtvis måste incitament för äldre arbetstagare att kvarstå i arbetskraften ha en motsvarighet i verkliga anställningsmöjligheter”. |
| --- | --- |

6.3.1

Alla insatser i riktning mot att förverkliga besluten från Stockholm och Barcelona bör uteslutande leda till att äldre löntagare antingen behåller sina anställningar eller att de åter kommer ut på arbetsmarknaden. Eftersom målet är att öka sysselsättningsgraden och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden måste det vara uteslutet att förändringar av nuvarande situation, framför allt vad gäller förtida pensioner, leder till arbetslöshet. Generellt sett är det riktigt att som i meddelandet framhålla”att naturligtvis måste incitament för äldre arbetstagare att kvarstå i arbetskraften ha en motsvarighet i verkliga anställningsmöjligheter”.

| 6.3.2 | EESK anser att en höjning av den totala sysselsättningsgraden, eller sysselsättningsgraden för arbetstagare mellan 55 och 64 år, också innebär att sysselsättningsgraden måste höjas för de potentiella arbetstagargrupper som inte är sysselsatta i tillräcklig utsträckning. Ur denna synvinkel är det viktigt att vidta kraftfulla åtgärder för att ta tillvara hela den arbetskraftsreserv som finns inom unionen. Det gäller särskilt ungdomar som alltför ofta går arbetslösa och förlorar sin motivation – vilket är bekymmersamt med tanke på den totala framtida sysselsättningsgraden – samt kvinnor och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

6.3.2

EESK anser att en höjning av den totala sysselsättningsgraden, eller sysselsättningsgraden för arbetstagare mellan 55 och 64 år, också innebär att sysselsättningsgraden måste höjas för de potentiella arbetstagargrupper som inte är sysselsatta i tillräcklig utsträckning. Ur denna synvinkel är det viktigt att vidta kraftfulla åtgärder för att ta tillvara hela den arbetskraftsreserv som finns inom unionen. Det gäller särskilt ungdomar som alltför ofta går arbetslösa och förlorar sin motivation – vilket är bekymmersamt med tanke på den totala framtida sysselsättningsgraden – samt kvinnor och personer med funktionshinder.

| 6.3.3 | Yrkesutbildning, fortbildning och livslångt lärande bör dock inte betraktas isolerat. De bör utgöra en grundläggande del av arbetstagarens karriär. Genom utbildningsinsatser främjar man kompetens och karriärvägar, och på så sätt motiveras anställda i alla åldrar. Det är bara på detta villkor som man kan uppnå en korrekt kompetensnivå och därmed anställbarhet av äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

6.3.3

Yrkesutbildning, fortbildning och livslångt lärande bör dock inte betraktas isolerat. De bör utgöra en grundläggande del av arbetstagarens karriär. Genom utbildningsinsatser främjar man kompetens och karriärvägar, och på så sätt motiveras anställda i alla åldrar. Det är bara på detta villkor som man kan uppnå en korrekt kompetensnivå och därmed anställbarhet av äldre arbetstagare.

| 6.3.3.1 | Rent generellt vill EESK betona att alla åtgärder vid sidan om fortbildning som ingår i strategin för att öka sysselsättningen bland äldre arbetstagare inte enbart bör genomföras först i 40-50-årsåldern. Om den politik som syftar till att komma till rätta med de problem som drabbar äldre arbetstagare enbart riktar sig till just denna kategori av arbetstagare kommer åtgärderna att vidtas i ett alltför sent skede. Därför är det viktigt med en personalpolitik som tar hänsyn till ålder redan när arbetstagaren tillträder sin tjänst. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Rent generellt vill EESK betona att alla åtgärder vid sidan om fortbildning som ingår i strategin för att öka sysselsättningen bland äldre arbetstagare inte enbart bör genomföras först i 40-50-årsåldern. Om den politik som syftar till att komma till rätta med de problem som drabbar äldre arbetstagare enbart riktar sig till just denna kategori av arbetstagare kommer åtgärderna att vidtas i ett alltför sent skede. Därför är det viktigt med en personalpolitik som tar hänsyn till ålder redan när arbetstagaren tillträder sin tjänst.

| 6.3.4 | Rekryteringen bör stå i centrum för denna problematik. Alla former av diskriminering kopplad till ålder måste bekämpas. I detta sammanhang är det lämpligt att utvärdera tillämpningen av direktiv 2000/78/EG i vilket man återfinner en allmän ram för jämlikhet vad beträffar behandlingen vid anställning. Direktivet förbjuder under vissa förhållanden all diskriminering grundad på bland annat ålder. Detta gäller för alla åldersgrupper även om det särskilt handlar om äldre arbetstagare och unga. |
| --- | --- |

6.3.4

Rekryteringen bör stå i centrum för denna problematik. Alla former av diskriminering kopplad till ålder måste bekämpas. I detta sammanhang är det lämpligt att utvärdera tillämpningen av direktiv 2000/78/EG i vilket man återfinner en allmän ram för jämlikhet vad beträffar behandlingen vid anställning. Direktivet förbjuder under vissa förhållanden all diskriminering grundad på bland annat ålder. Detta gäller för alla åldersgrupper även om det särskilt handlar om äldre arbetstagare och unga.

| 6.3.5 | Vare sig det gäller förtida pension eller pensionering bör det vara möjligt att successivt lämna sin anställning. I stället för att se pensioneringen som något definitivt, något som man försöker senarelägga så mycket som möjligt, borde den bli en ”frivillig och progressiv” process i vilken arbetstagarna, inom ramen för kollektiva garantier, successivt kan minska sin arbetstid. Detta tema skulle kunna prioriteras för fortsatta analyser och i fråga om de åtgärder som vidtas inom ramen för riktlinjerna för sysselsättning under 2005. |
| --- | --- |

6.3.5

Vare sig det gäller förtida pension eller pensionering bör det vara möjligt att successivt lämna sin anställning. I stället för att se pensioneringen som något definitivt, något som man försöker senarelägga så mycket som möjligt, borde den bli en ”frivillig och progressiv” process i vilken arbetstagarna, inom ramen för kollektiva garantier, successivt kan minska sin arbetstid. Detta tema skulle kunna prioriteras för fortsatta analyser och i fråga om de åtgärder som vidtas inom ramen för riktlinjerna för sysselsättning under 2005.

| 6.3.6 | Den sociala dialogen och än mer kollektivförhandlingarna bör intensifieras både på EU-nivå och på nationell nivå. Dessa bör breddas och skräddarsys eftersom allt färre åtgärder kan tillämpas universellt. För att hänsyn skall kunna tas till yrkesmässiga faktorer (svårighetsgrad, arbetsvillkor, hur arbetet är organiserat, kompetensnivå etc.) bör kollektivförhandlingarna, med detta sätt att se på saken, även omfatta branschorganisationerna, såväl europeiska som nationella, och i förlängningen därmed även företagen. |
| --- | --- |

6.3.6

Den sociala dialogen och än mer kollektivförhandlingarna bör intensifieras både på EU-nivå och på nationell nivå. Dessa bör breddas och skräddarsys eftersom allt färre åtgärder kan tillämpas universellt. För att hänsyn skall kunna tas till yrkesmässiga faktorer (svårighetsgrad, arbetsvillkor, hur arbetet är organiserat, kompetensnivå etc.) bör kollektivförhandlingarna, med detta sätt att se på saken, även omfatta branschorganisationerna, såväl europeiska som nationella, och i förlängningen därmed även företagen.

| 6.3.6.1 | Det vore också ändamålsenligt att prioritera frågan om ett aktivt åldrande i den nya socialpolitiska agendan för perioden efter 2006. |
| --- | --- |

6.3.6.1

Det vore också ändamålsenligt att prioritera frågan om ett aktivt åldrande i den nya socialpolitiska agendan för perioden efter 2006.

| 6.3.7 | Kommittén anser att genomförandet av de beslut som fattades i Stockholm utgör drivkraften för en positiv utveckling i fråga om Barcelona-riktlinjerna. En höjning av den faktiska genomsnittsåldern vid vilken människor upphör att arbeta kan varken studeras eller bedömas separat från en ökning av den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland arbetstagare mellan 55 och 64 år. |
| --- | --- |

6.3.7

Kommittén anser att genomförandet av de beslut som fattades i Stockholm utgör drivkraften för en positiv utveckling i fråga om Barcelona-riktlinjerna. En höjning av den faktiska genomsnittsåldern vid vilken människor upphör att arbeta kan varken studeras eller bedömas separat från en ökning av den genomsnittliga sysselsättningsgraden bland arbetstagare mellan 55 och 64 år.

Bryssel den 15 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Initiativyttrandet ”Äldre arbetstagare”, punkt 1.5, EGT C 14, 16.1.2001, föredragande: Gérard Dantin.

1

(2)  KOM(2004) 29, ”Genomförelse av Lissabonstrategin – Reformer för det utvidgade EU”, rapport från kommissionen till Europeiska rådets vårmöte.

2

(3)  EESK:s yttrande om ungdomsarbetslöshet, EGT C 18, 22.1.1996.

3

(4)  Europeiska kommissionens bidrag till rådets (sociala frågor) möte i Lissabon. Källa: Eurostat.

4

(5)  Källa: Eurostatstudie om den yrkesverksamma befolkningen, 1999.

5

(6)  Se bilaga 1.

6

(7)  Guillemard 1986; Casey och Laczko, 1989.

7

(8)  Eurostat: demografiska uppskattningar 1997 (grundprognos).

8

(9)  ”Befolkningssituationen och befolkningstillväxten i EU”, föredragande Roger Burnel.

9

(10)  ”Ålder och sysselsättning år 2010”, Frankrikes ekonomiska och sociala råd, oktober 2003, föredragande: Bernard Quintreau.

10

(11)  Källa: Eurostat, undersökning om arbetskraften, resultat våren 2003.

11

(12)  EESK:s yttrande om ”Äldre arbetstagare”, EGT C 14, 16.1.2001.

12

(13)  Jfr SOC/162 – Föredragande: Donna St Hill.

13

(14)  Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor: ”Kampen mot åldershinder på arbetsmarknaden”, 1999.

14

(15)  Se fotnot 9.

15

(16)  Se hänvisning i fotnot 1, punkt 3.3.3.

16

(17)  OECD:s internationella undersökning om läs- och skrivkunnighet hos vuxna (International Adult Literacy Survey – IALS)

17

(18)  Se fotnot 1 (4.3.2).

18

(19)  Se fotnot 10.

19

(20)  KOM(2003) 728, ”Förbättring av kvaliteten i arbetet: översikt av de framsteg som gjorts under den senaste tiden”.

20

(21)  Yttrande från EESK om ”Åtgärder till stöd för sysselsättningen”, föredragande: Renate Hornung-Draus, medföredragande: Wolfgang Greif, EGT C 110, 30.4.2004.

21

(22)  Se fotnot 11.

22

(23)  Se fotnot 11.

23

”Age and Attitudes – Main Results from a Eurobarometre Survey” – EU-kommissionen 1993

(24)  Se fotnot 1, avsnitt 3.3.5.

24

(25)  Se fotnot 1, avsnitt 4.3.4.

25

(26)  Se bilaga 2.

26

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/130

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om vitbok om en översyn av förordning 4056/86 om tillämpningen av de europeiska konkurrensreglerna på sjöfarten (ej officiell titel)

(KOM(2004) 675 slutlig).

(2005/C 157/23)

Den 13 oktober 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Vitbok om en översyn av förordning 4056/86 om tillämpningen av de europeiska konkurrensreglerna på sjöfarten” (ej officiell titel)

Den ... gav kommitténs presidium TEN-sektionen i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utnämnde Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december) Anna Bredima-Savopoulou till huvudföredragande och antog följande yttrande med 148 röster för, 12 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Sjötransport är en av de mest internationella och globaliserade näringsgrenarna, och transporterna sker genom två typer av tjänster: linjefart och trampfart. Sedan 1875 har linjesjöfarten organiserats genom linjekonferenser, dvs. sammanslutningar av rederier som tillhandahåller godstransporttjänster som följer en viss tidtabell, med enhetliga eller gemensamma avgifter för en viss geografisk rutt. Inom trampsektorn transporteras torr och flytande bulklast i överfarter som inte är bundna av någon officiell tidtabell, och priset kan förhandlas fritt från fall till fall beroende på tillgång och efterfrågan. Som någon så talande har uttryckt det fungerar linjefartygen som bussar och trampfartygen som taxibilar på havet, dvs. linjekonferenserna erbjuder schemalagda tjänster med fastställd avgång och ankomst medan trampfartygen erbjuder skräddarsydda tjänster med utgångspunkt i specifika krav. |
| --- | --- |

1.1

Sjötransport är en av de mest internationella och globaliserade näringsgrenarna, och transporterna sker genom två typer av tjänster: linjefart och trampfart. Sedan 1875 har linjesjöfarten organiserats genom linjekonferenser, dvs. sammanslutningar av rederier som tillhandahåller godstransporttjänster som följer en viss tidtabell, med enhetliga eller gemensamma avgifter för en viss geografisk rutt. Inom trampsektorn transporteras torr och flytande bulklast i överfarter som inte är bundna av någon officiell tidtabell, och priset kan förhandlas fritt från fall till fall beroende på tillgång och efterfrågan. Som någon så talande har uttryckt det fungerar linjefartygen som bussar och trampfartygen som taxibilar på havet, dvs. linjekonferenserna erbjuder schemalagda tjänster med fastställd avgång och ankomst medan trampfartygen erbjuder skräddarsydda tjänster med utgångspunkt i specifika krav.

| 1.2 | 1974 antog UNCTAD (FN:s konferens om handel och utveckling) en uppförandekod för linjekonferenser som ett svar på utvecklingsländernas önskan om större delaktighet för deras transportörer inom linjefarttransportområdet. Uppförandekoden för linjekonferenser innebar att linjefartlasten delades upp så att transportörer från de exporterande och importerande länderna fick 40 % var, vilket betydde att 20 % av linjefarttransporterna överlämnades av linjekonferenserna till transportörer i tredje land. Uppförandekoden för linjekonferenser ratificerades av flera EU-medlemsstater samt andra utvecklade länder (OECD) och utvecklingsländer, och trädde i kraft den 6 oktober 1983. Uppförandekoden är därför det grundläggande rättsliga instrument som styr linjefarten världen. EU antog förordning 954/79 (1), som föreskriver villkoren för hur linjekoden skall tillämpas för att vara förenlig med EG-fördraget. Förordning 954/79 (2) (”Brysselpaketet”) utgör enligt kommissionens åsikt (vid tiden för antagandet) en välbalanserad kompromiss mellan utvecklingsländernas önskan att få tillträde till linjekonferenserna och upprätthållandet av de handelsprinciper som finns mellan OECD-länderna. Tillämpningen är också förenlig med de grundläggande principerna i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.2

1974 antog UNCTAD (FN:s konferens om handel och utveckling) en uppförandekod för linjekonferenser som ett svar på utvecklingsländernas önskan om större delaktighet för deras transportörer inom linjefarttransportområdet. Uppförandekoden för linjekonferenser innebar att linjefartlasten delades upp så att transportörer från de exporterande och importerande länderna fick 40 % var, vilket betydde att 20 % av linjefarttransporterna överlämnades av linjekonferenserna till transportörer i tredje land. Uppförandekoden för linjekonferenser ratificerades av flera EU-medlemsstater samt andra utvecklade länder (OECD) och utvecklingsländer, och trädde i kraft den 6 oktober 1983. Uppförandekoden är därför det grundläggande rättsliga instrument som styr linjefarten världen. EU antog förordning 954/79 (1), som föreskriver villkoren för hur linjekoden skall tillämpas för att vara förenlig med EG-fördraget. Förordning 954/79 (2) (”Brysselpaketet”) utgör enligt kommissionens åsikt (vid tiden för antagandet) en välbalanserad kompromiss mellan utvecklingsländernas önskan att få tillträde till linjekonferenserna och upprätthållandet av de handelsprinciper som finns mellan OECD-länderna. Tillämpningen är också förenlig med de grundläggande principerna i EG-fördraget.

| 1.3 | 1986 antog EU förordning 4056/86 om tillämpningen av artiklarna 85–86 i EG-fördraget i fråga om sjötransporter. Förordningen hänvisar uttryckligen till förordning 954/79 och till UNCTAD:s uppförandekod för linjekonferenser. Skälen är avslöjande i detta hänseende. Man delade upp linjekonferenserna i öppna och stängda beroende på om nya deltagare fick tillgång automatiskt eller om konferensdeltagarnas godkännande krävdes. Genom förordning 4056/86 antog EG systemet med stängda konferenser i kombination med öppna trader, vilket innebar att man garanterade effektiv konkurrens utifrån och säkerställde att andra konkurrenshämmande åtgärder inte fick vidtas av linjekonferenserna. Förordning 4056/86 var rådets förordning, vilket tillhör ovanligheterna när det gäller konkurrensfrågor. Förordningen innebar i huvudsak ett erkännande av särdragen på sjötransportområdet och dess internationella karaktär. |
| --- | --- |

1.3

1986 antog EU förordning 4056/86 om tillämpningen av artiklarna 85–86 i EG-fördraget i fråga om sjötransporter. Förordningen hänvisar uttryckligen till förordning 954/79 och till UNCTAD:s uppförandekod för linjekonferenser. Skälen är avslöjande i detta hänseende. Man delade upp linjekonferenserna i öppna och stängda beroende på om nya deltagare fick tillgång automatiskt eller om konferensdeltagarnas godkännande krävdes. Genom förordning 4056/86 antog EG systemet med stängda konferenser i kombination med öppna trader, vilket innebar att man garanterade effektiv konkurrens utifrån och säkerställde att andra konkurrenshämmande åtgärder inte fick vidtas av linjekonferenserna. Förordning 4056/86 var rådets förordning, vilket tillhör ovanligheterna när det gäller konkurrensfrågor. Förordningen innebar i huvudsak ett erkännande av särdragen på sjötransportområdet och dess internationella karaktär.

| 1.4 | Enligt förordning 4056/86 beviljades linjekonferenserna ett gruppundantag på vissa villkor och med vissa krav. Konferenserna tilläts utföra verksamhet av olika slag (t.ex. fördelning av last och intäkter mellan medlemmarna, samordning av tidtabeller, fördelning av överfarter mellan medlemmarna) som inte stred mot EU:s konkurrenslagar och med beaktande av två centrala konkurrensbegränsningar: horisontella prisöverenskommelser och kapacitetsutnyttjande. Gruppundantaget från de centrala begränsningarna motiverades av att konferenserna hade en stabiliserande effekt på linjetransporttaxorna, de tillhandahöll nödvändiga och effektiva tjänster till speditörerna och de utsattes för effektiv konkurrens utifrån. 4056/86 är den förordning som erbjuder det mest generösa gruppundantaget för någon näringslivssektor i Europeiska unionen. Ingen annan sektor är undantagen från EU:s konkurrensregler om prisöverenskommelse. Förordning 4056/86 är också unik genom att gruppundantaget inte är tidsbegränsat. |
| --- | --- |

1.4

Enligt förordning 4056/86 beviljades linjekonferenserna ett gruppundantag på vissa villkor och med vissa krav. Konferenserna tilläts utföra verksamhet av olika slag (t.ex. fördelning av last och intäkter mellan medlemmarna, samordning av tidtabeller, fördelning av överfarter mellan medlemmarna) som inte stred mot EU:s konkurrenslagar och med beaktande av två centrala konkurrensbegränsningar: horisontella prisöverenskommelser och kapacitetsutnyttjande. Gruppundantaget från de centrala begränsningarna motiverades av att konferenserna hade en stabiliserande effekt på linjetransporttaxorna, de tillhandahöll nödvändiga och effektiva tjänster till speditörerna och de utsattes för effektiv konkurrens utifrån. 4056/86 är den förordning som erbjuder det mest generösa gruppundantaget för någon näringslivssektor i Europeiska unionen. Ingen annan sektor är undantagen från EU:s konkurrensregler om prisöverenskommelse. Förordning 4056/86 är också unik genom att gruppundantaget inte är tidsbegränsat.

| 1.5 | Sedan 1986 har kommissionen och EG-domstolens förstainstansrätt i ett antal fall prövat flera aspekter av konferensernas verksamhet (3). Rätten prövade ett antal rättsliga principer i tillämpningen av förordning 4056/86. Linjekonferenserna för EU-linjefart tog över dessa principer. Med åren har konferensernas verksamhet minskat dramatiskt både i storlek och omfattning på grund av förändrade marknadsvillkor. Särskilt har följande hänt:






  a) | Konferenserna kan inte längre göra prisöverenskommelser för den del av multimodala transporter som sker på land. |
| --- | --- | --- |

1.5

Sedan 1986 har kommissionen och EG-domstolens förstainstansrätt i ett antal fall prövat flera aspekter av konferensernas verksamhet (3). Rätten prövade ett antal rättsliga principer i tillämpningen av förordning 4056/86. Linjekonferenserna för EU-linjefart tog över dessa principer. Med åren har konferensernas verksamhet minskat dramatiskt både i storlek och omfattning på grund av förändrade marknadsvillkor. Särskilt har följande hänt:

a)

Konferenserna kan inte längre göra prisöverenskommelser för den del av multimodala transporter som sker på land.

| b) | Taxorna måste vara gemensamma eller enhetliga inte bara mellan konferensens medlemmar utan också med hänsyn till alla speditörer för samma vara. |
| --- | --- |

b)

Taxorna måste vara gemensamma eller enhetliga inte bara mellan konferensens medlemmar utan också med hänsyn till alla speditörer för samma vara.

| c) | Konferenserna kan inte införa restriktioner för medlemmar som vill teckna individuella tjänsteavtal med speditörer. |
| --- | --- |

c)

Konferenserna kan inte införa restriktioner för medlemmar som vill teckna individuella tjänsteavtal med speditörer.

| d) | Åtgärder för kapacitetsutnyttjande tillåts bara på villkor att de inte används för att skapa en konstgjord högsäsong i kombination med förhöjda taxor. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för kapacitetsutnyttjande tillåts bara på villkor att de inte används för att skapa en konstgjord högsäsong i kombination med förhöjda taxor.

| 1.6 | Förordning 4056/86 föreskrev dessutom att tramp- och cabotagetjänster inte skulle omfattas av förordningen. Eftersom det inte fanns någon särskild förordning för denna verksamhet tillämpades EG-fördragets artiklar 85–86 direkt. Trampsektorn ansågs vara ett av de mycket sällsynta exemplen på perfekt global konkurrens, och cabotagetjänsterna ansågs inte ha några nämnvärda konkurrenshämmande effekter på EG-handeln. |
| --- | --- |

1.6

Förordning 4056/86 föreskrev dessutom att tramp- och cabotagetjänster inte skulle omfattas av förordningen. Eftersom det inte fanns någon särskild förordning för denna verksamhet tillämpades EG-fördragets artiklar 85–86 direkt. Trampsektorn ansågs vara ett av de mycket sällsynta exemplen på perfekt global konkurrens, och cabotagetjänsterna ansågs inte ha några nämnvärda konkurrenshämmande effekter på EG-handeln.

| 1.6.1 | De grundläggande kännetecknen på trampsjöfart kan sammanfattas i tio nyckelpunkter:






  — | Globalt konkurrensutsatt marknad. |
| --- | --- | --- |

1.6.1

De grundläggande kännetecknen på trampsjöfart kan sammanfattas i tio nyckelpunkter:

—

Globalt konkurrensutsatt marknad.

| — | Nästintill perfekt konkurrensmodell. |
| --- | --- |

—

Nästintill perfekt konkurrensmodell.

| — | Olika marknadssegment täcker olika kunders behov. |
| --- | --- |

—

Olika marknadssegment täcker olika kunders behov.

| — | Konkurrens inom marknadssegmenten för last. |
| --- | --- |

—

Konkurrens inom marknadssegmenten för last.

| — | Växlande och oförutsägbar efterfrågan. |
| --- | --- |

—

Växlande och oförutsägbar efterfrågan.

| — | Många småföretag. |
| --- | --- |

—

Många småföretag.

| — | Globala handelsmönster. |
| --- | --- |

—

Globala handelsmönster.

| — | Lätt att träda in på och ut från marknaden. |
| --- | --- |

—

Lätt att träda in på och ut från marknaden.

| — | Mycket kostnadseffektiv. |
| --- | --- |

—

Mycket kostnadseffektiv.

| — | Snabb anpassning till utvecklingen på marknaderna och efterfrågan från speditörerna. |
| --- | --- |

—

Snabb anpassning till utvecklingen på marknaderna och efterfrågan från speditörerna.

| 1.6.2 | Generellt sett är marknaden för tramptjänster mycket fragmenterad (4). Under de senaste 30 åren har bulkpooler och specialiserad linjefart framträtt som svar på särskilda behov från speditörernas och befraktarnas sida. Marknaden har därför fungerat till speditörernas och befraktarnas belåtenhet nästan fullständigt utan större konflikter med vare sig internationella eller europeiska konkurrensbestämmelser. |
| --- | --- |

1.6.2

Generellt sett är marknaden för tramptjänster mycket fragmenterad (4). Under de senaste 30 åren har bulkpooler och specialiserad linjefart framträtt som svar på särskilda behov från speditörernas och befraktarnas sida. Marknaden har därför fungerat till speditörernas och befraktarnas belåtenhet nästan fullständigt utan större konflikter med vare sig internationella eller europeiska konkurrensbestämmelser.

| 1.7 | För närvarande finns det i världen 150 linjekonferenser varav 28 har en verksamhet som berör EU. Det är i huvudsak verksamma på de tre största handelsvägarna till och från EU, dvs. den transatlantiska traden, handelsvägen mellan Europa och Ostasien samt handelsvägen mellan Europa och Australien/Nya Zeeland. Bland medlemmarna finns både europeiska och utomeuropeiska rederier för linjesjöfart. Det finns dessutom andra konferenser som är verksamma på handelsvägarna mellan EU och Sydamerika, mellan EU och Västafrika och på andra trader. |
| --- | --- |

1.7

För närvarande finns det i världen 150 linjekonferenser varav 28 har en verksamhet som berör EU. Det är i huvudsak verksamma på de tre största handelsvägarna till och från EU, dvs. den transatlantiska traden, handelsvägen mellan Europa och Ostasien samt handelsvägen mellan Europa och Australien/Nya Zeeland. Bland medlemmarna finns både europeiska och utomeuropeiska rederier för linjesjöfart. Det finns dessutom andra konferenser som är verksamma på handelsvägarna mellan EU och Sydamerika, mellan EU och Västafrika och på andra trader.

| 1.8 | De flesta OECD-länder erkänner systemet med linjekonferenser och har beviljat någon form av antitrustimmunitet. USA erkände det öppna konferenssystemet genom bestämmelserna i OSRA (Ocean Shipping Reform Act) från 1999 (5). Australien tillåter begränsade undantag för linjekonferenser genom lagen om handelsmetoder (Trade Practices Act, avdelning X) från 1974, ändrad 1999. Denna lag genomgår nu en översyn. Kanada, Japan och Kina erkänner på samma sätt linjekonferenssystemet och beviljar antitrustimmunitet eller villkorliga undantag. |
| --- | --- |

1.8

De flesta OECD-länder erkänner systemet med linjekonferenser och har beviljat någon form av antitrustimmunitet. USA erkände det öppna konferenssystemet genom bestämmelserna i OSRA (Ocean Shipping Reform Act) från 1999 (5). Australien tillåter begränsade undantag för linjekonferenser genom lagen om handelsmetoder (Trade Practices Act, avdelning X) från 1974, ändrad 1999. Denna lag genomgår nu en översyn. Kanada, Japan och Kina erkänner på samma sätt linjekonferenssystemet och beviljar antitrustimmunitet eller villkorliga undantag.

| 1.9 | Under tiden har uppförandekoden för linjekonferenser, som är det grundläggande internationella instrument som reglerar linjefart mellan utvecklade länderna och utvecklingsländer, och linjekonferenssystemet, som är det grundläggande internationella systemet för samordning av linjefart, stadfästs i flera rättsliga instrument som antagits av EU:






  — | Europaavtalen (varav de flesta nu är överflödiga på grund av utvidgningen 2004) innehöll en standardklausul som hänvisade till principerna i uppförandekoden för linjekonferenser och till linjekonferenserna som det grundläggande system som skulle användas för linjefart. |
| --- | --- | --- |

1.9

Under tiden har uppförandekoden för linjekonferenser, som är det grundläggande internationella instrument som reglerar linjefart mellan utvecklade länderna och utvecklingsländer, och linjekonferenssystemet, som är det grundläggande internationella systemet för samordning av linjefart, stadfästs i flera rättsliga instrument som antagits av EU:

—

Europaavtalen (varav de flesta nu är överflödiga på grund av utvidgningen 2004) innehöll en standardklausul som hänvisade till principerna i uppförandekoden för linjekonferenser och till linjekonferenserna som det grundläggande system som skulle användas för linjefart.

| — | Avtalen mellan EU och Ryssland (art. 39.1 a) och mellan EU och Ukraina är avfattade på liknande sätt. |
| --- | --- |

—

Avtalen mellan EU och Ryssland (art. 39.1 a) och mellan EU och Ukraina är avfattade på liknande sätt.

| — | I de pågående WTO-förhandlingarna om tjänster, slutligen, grundar sig förslagen från EU och andra länder på erkännandet av uppförandekoden för linjekonferenser som ett tillämpligt instrument. |
| --- | --- |

—

I de pågående WTO-förhandlingarna om tjänster, slutligen, grundar sig förslagen från EU och andra länder på erkännandet av uppförandekoden för linjekonferenser som ett tillämpligt instrument.

| 1.10 | Utvecklingen av lagstiftningen i fråga om linjefart går mot att de flesta utvecklade länderna (USA, Australien, Kanada och Japan) har närmat sig EU:s system och reglerat linjekonferenssystemet på liknande sätt som EU. Utvecklingen på marknaden är avsevärd: Sedan 1980-talet har andelen oberoende linjefartoperatörer (externa aktörer) ökat sin marknadsandel på de viktigaste handelsvägarna till och från Europa, med negativa följder för linjekonferenserna. Detta kan visas genom en analys trad för trad, men totalt sett har alla handelsvägar förblivit öppna för effektiv konkurrens. Andra metoder har börjat användas inom ramen för konferenserna, t.ex. att linjefartsrederier som är medlemmar i konferenserna erbjuder tjänster i form av tjänstekontrakt med speditörerna, vilket innebär att speditörerna accepterar åtaganden om att transportera en viss mängd last med rederiet under en viss period enligt individuellt överenskomna taxor. |
| --- | --- |

1.10

Utvecklingen av lagstiftningen i fråga om linjefart går mot att de flesta utvecklade länderna (USA, Australien, Kanada och Japan) har närmat sig EU:s system och reglerat linjekonferenssystemet på liknande sätt som EU. Utvecklingen på marknaden är avsevärd: Sedan 1980-talet har andelen oberoende linjefartoperatörer (externa aktörer) ökat sin marknadsandel på de viktigaste handelsvägarna till och från Europa, med negativa följder för linjekonferenserna. Detta kan visas genom en analys trad för trad, men totalt sett har alla handelsvägar förblivit öppna för effektiv konkurrens. Andra metoder har börjat användas inom ramen för konferenserna, t.ex. att linjefartsrederier som är medlemmar i konferenserna erbjuder tjänster i form av tjänstekontrakt med speditörerna, vilket innebär att speditörerna accepterar åtaganden om att transportera en viss mängd last med rederiet under en viss period enligt individuellt överenskomna taxor.

| 1.10.1 | Användningen av tjänstekontrakt har reglerats i EU:s rättspraxis och i amerikansk lagstiftning (OSRA 1999) som tillhandahållande av tjänster till speditörer. På den transatlantiska handelsrutten transporteras således 90 % av linjefartslasten i enlighet med tjänstekontrakt, liksom 75–80 % av transporterna mellan Europa och Australien/Nya Zeeland. Tjänstekontrakten är strikt konfidentiella överenskommelser mellan rederierna och speditörerna. |
| --- | --- |

1.10.1

Användningen av tjänstekontrakt har reglerats i EU:s rättspraxis och i amerikansk lagstiftning (OSRA 1999) som tillhandahållande av tjänster till speditörer. På den transatlantiska handelsrutten transporteras således 90 % av linjefartslasten i enlighet med tjänstekontrakt, liksom 75–80 % av transporterna mellan Europa och Australien/Nya Zeeland. Tjänstekontrakten är strikt konfidentiella överenskommelser mellan rederierna och speditörerna.

| 1.10.2 | Containertransport har inneburit en avsevärd utveckling inom linjefarten. Linjefartoperatörer har börjat samarbeta i ökande omfattning i konsortier som utför olika linjefarttjänster men som inte ägnar sig åt prisöverenskommelser i konsortiesammanhang. Containertransporter är mycket kapitalintensiva men innebär skalfördelar. Konsortier har beviljats gruppundantag på vissa villkor genom förordningarna 479/1992 (6) och 870/1995 (7), ändrade genom förordning 823/2000 (8), som upphör att gälla den 25 april 2005. Linjefartkonsortier utgör en samarbetsform som är mycket utbredd inom linjefarten. |
| --- | --- |

1.10.2

Containertransport har inneburit en avsevärd utveckling inom linjefarten. Linjefartoperatörer har börjat samarbeta i ökande omfattning i konsortier som utför olika linjefarttjänster men som inte ägnar sig åt prisöverenskommelser i konsortiesammanhang. Containertransporter är mycket kapitalintensiva men innebär skalfördelar. Konsortier har beviljats gruppundantag på vissa villkor genom förordningarna 479/1992 (6) och 870/1995 (7), ändrade genom förordning 823/2000 (8), som upphör att gälla den 25 april 2005. Linjefartkonsortier utgör en samarbetsform som är mycket utbredd inom linjefarten.

| 1.10.3 | En annan samarbetsform är de så kallade diskussionsöverenskommelser som uppkom under 1980-talet och som erkänns i andra rättssystem (USA, Asien, Australien och Sydamerika). |
| --- | --- |

1.10.3

En annan samarbetsform är de så kallade diskussionsöverenskommelser som uppkom under 1980-talet och som erkänns i andra rättssystem (USA, Asien, Australien och Sydamerika).

| 1.11 | 2003 upphävde Europeiska kommissionen procedurbestämmelserna i förordning 4056/86, och ersatte dem med förordning 1/2003 (9), som nu är den genomförandeförordning som tillämpas på all ekonomisk verksamhet. Samma bestämmelser om decentralisering av konkurrensförfaranden gäller alltså linjefartsektorn på samma sätt som alla andra sektorer. I artikel 32 i förordning 1/2003 föreskrivs dock ett undantag från förordningens räckvidd för tramp- och cabotagetjänster till och från EU-hamnar. |
| --- | --- |

1.11

2003 upphävde Europeiska kommissionen procedurbestämmelserna i förordning 4056/86, och ersatte dem med förordning 1/2003 (9), som nu är den genomförandeförordning som tillämpas på all ekonomisk verksamhet. Samma bestämmelser om decentralisering av konkurrensförfaranden gäller alltså linjefartsektorn på samma sätt som alla andra sektorer. I artikel 32 i förordning 1/2003 föreskrivs dock ett undantag från förordningens räckvidd för tramp- och cabotagetjänster till och från EU-hamnar.

| 1.12 | Samtidigt drog OECD:s sekretariat i en rapport 2002 (10) slutsatsen att man borde granska undantag från antitrustbestämmelser för linjekonferensernas prisöverenskommelser, med målet att avskaffa dem, utom i särskilda undantagsfall. Beslutet överläts dock till de enskilda medlemsländerna. Riktigheten i OECD-rapporten bestreds häftigt. Därför offentliggjordes den enbart som en rapport från OECD:s sekretariat. Dessutom förklarade centrala aktörer (Kanada, USA, Japan och Australien) att de inte hade för avsikt att ändra sina system i detta skede. |
| --- | --- |

1.12

Samtidigt drog OECD:s sekretariat i en rapport 2002 (10) slutsatsen att man borde granska undantag från antitrustbestämmelser för linjekonferensernas prisöverenskommelser, med målet att avskaffa dem, utom i särskilda undantagsfall. Beslutet överläts dock till de enskilda medlemsländerna. Riktigheten i OECD-rapporten bestreds häftigt. Därför offentliggjordes den enbart som en rapport från OECD:s sekretariat. Dessutom förklarade centrala aktörer (Kanada, USA, Japan och Australien) att de inte hade för avsikt att ändra sina system i detta skede.

2.   Europeiska kommissionens vitbok 2004

| 2.1 | På begäran av Europeiska rådet i Lissabon 2000 genomförde kommissionen en granskning av förordning 4056/86. Rådet bad kommissionen ”att påskynda liberaliseringen på områden som gas, elektricitet, posttjänster och transporter”. Översynen inleddes i mars 2003 med att man publicerade ett samrådsdokument och 36 framställningar från intressenter (speditörer, rederier, medlemsstater och konsumenter). Erasmusuniversitetet i Rotterdam hjälpte kommissionen med behandlingen av svaren. Därefter genomfördes en offentlig hearing i december 2003, och ett diskussionsdokument riktat till medlemsstaterna offentliggjordes i maj 2004. Den 13 oktober 2004 offentliggjorde kommissionen en vitbok och en bilaga där man diskuterar ett upphävande av gruppundantaget för linjekonferenser. I vitboken granskas argument för att behålla, ändra eller upphäva den nuvarande förordningen och för att ersätta den med icke-obligatoriska system, till exempel enligt förslaget från den europeiska sammanslutningen för aktörer inom linjefarten (European Liner Affairs Association – ELAA). För transporter med trampfartyg föreslås vissa riktlinjer. Kommissionen har uppmanat bl.a EESK att lämna synpunkter inom två månader. |
| --- | --- |

2.1

På begäran av Europeiska rådet i Lissabon 2000 genomförde kommissionen en granskning av förordning 4056/86. Rådet bad kommissionen ”att påskynda liberaliseringen på områden som gas, elektricitet, posttjänster och transporter”. Översynen inleddes i mars 2003 med att man publicerade ett samrådsdokument och 36 framställningar från intressenter (speditörer, rederier, medlemsstater och konsumenter). Erasmusuniversitetet i Rotterdam hjälpte kommissionen med behandlingen av svaren. Därefter genomfördes en offentlig hearing i december 2003, och ett diskussionsdokument riktat till medlemsstaterna offentliggjordes i maj 2004. Den 13 oktober 2004 offentliggjorde kommissionen en vitbok och en bilaga där man diskuterar ett upphävande av gruppundantaget för linjekonferenser. I vitboken granskas argument för att behålla, ändra eller upphäva den nuvarande förordningen och för att ersätta den med icke-obligatoriska system, till exempel enligt förslaget från den europeiska sammanslutningen för aktörer inom linjefarten (European Liner Affairs Association – ELAA). För transporter med trampfartyg föreslås vissa riktlinjer. Kommissionen har uppmanat bl.a EESK att lämna synpunkter inom två månader.

| 2.2 | I vitboken behandlas flera grundläggande frågor: Är det fortfarande motiverat att bevilja gruppundantag i enlighet med artikel 81.3 i EG-fördraget för prisöverenskommelser och kapacitetsutnyttjande inom ramen för linjekonferenser? Kommissionen drar slutsatsen att det med tanke på de nuvarande marknadsvillkoren inte är motiverat att behålla gruppundantaget för linjekonferenserna, eftersom prisstabiliteten kan säkerställas med mindre restriktiva samarbetsformer och de fyra kumulativa villkor i artikel 81.3 som krävs för att det skall vara motiverat inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.2

I vitboken behandlas flera grundläggande frågor: Är det fortfarande motiverat att bevilja gruppundantag i enlighet med artikel 81.3 i EG-fördraget för prisöverenskommelser och kapacitetsutnyttjande inom ramen för linjekonferenser? Kommissionen drar slutsatsen att det med tanke på de nuvarande marknadsvillkoren inte är motiverat att behålla gruppundantaget för linjekonferenserna, eftersom prisstabiliteten kan säkerställas med mindre restriktiva samarbetsformer och de fyra kumulativa villkor i artikel 81.3 som krävs för att det skall vara motiverat inte längre är uppfyllda.

| 2.2.1 | I vitboken undersöks om det behövs något annat rättsligt instrument som skulle täcka nya kommersiella samarbetsramar inom linjefarten. Kommissionen drar slutsatsen att man bör uppmana intressenterna att lämna in förslag på lämpliga rättsliga instrument och förslag till alternativa samarbetsformer för linjefarten. |
| --- | --- |

2.2.1

I vitboken undersöks om det behövs något annat rättsligt instrument som skulle täcka nya kommersiella samarbetsramar inom linjefarten. Kommissionen drar slutsatsen att man bör uppmana intressenterna att lämna in förslag på lämpliga rättsliga instrument och förslag till alternativa samarbetsformer för linjefarten.

| 2.3 | I vitboken granskas om det fortfarande är motiverat att utesluta tramp- och cabotagetjänster från tillämpningsbestämmelserna på konkurrensområdet i förordning 1/2003. Man drar slutsatsen att inga trovärdiga skäl har lagts fram för att dessa tjänster skall behandlas på något annat sätt än tjänster i alla andra ekonomiska sektorer. Kommissionen föreslår därför att dessa tjänster skall omfattas av procedurförordningen 1/2003. Kommissionen föreslår också att man för att klargöra rättsläget skall överväga att utfärda någon form av riktlinjer för att underlätta redarnas egna värdering av poolingavtal. |
| --- | --- |

2.3

I vitboken granskas om det fortfarande är motiverat att utesluta tramp- och cabotagetjänster från tillämpningsbestämmelserna på konkurrensområdet i förordning 1/2003. Man drar slutsatsen att inga trovärdiga skäl har lagts fram för att dessa tjänster skall behandlas på något annat sätt än tjänster i alla andra ekonomiska sektorer. Kommissionen föreslår därför att dessa tjänster skall omfattas av procedurförordningen 1/2003. Kommissionen föreslår också att man för att klargöra rättsläget skall överväga att utfärda någon form av riktlinjer för att underlätta redarnas egna värdering av poolingavtal.

| 2.4. | Man kan notera att den nyligen inrättade (2003) sammanslutningen ELAA, som bildats för att avhandla denna fråga, har föreslagit nya kommersiella ramar för samarbetet inom linjefarten. Förslaget innebär en ny ram för diskussioner mellan linjerederierna i fråga om kapacitetsutnyttjande, marknadsandelar, lastutvecklingen på handelsrutterna, ett offentligt prisindex och diskussion om extraavgifter och övriga avgifter. |
| --- | --- |

2.4.

Man kan notera att den nyligen inrättade (2003) sammanslutningen ELAA, som bildats för att avhandla denna fråga, har föreslagit nya kommersiella ramar för samarbetet inom linjefarten. Förslaget innebär en ny ram för diskussioner mellan linjerederierna i fråga om kapacitetsutnyttjande, marknadsandelar, lastutvecklingen på handelsrutterna, ett offentligt prisindex och diskussion om extraavgifter och övriga avgifter.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK har sedan 1980-talet nära följt utvecklingen på detta område och antog 1982 (11) respektive 1985 (12) två yttranden, vilkas huvudpunkter beaktades i förordning nr 4056/86. Kommittén välkomnar således vitboken och den ”brainstorming” som kommissionen har inlett samt hoppas kunna bidra väsentligt till utformningen av fungerande konkurrensregler i EU och internationellt. |
| --- | --- |

3.1

EESK har sedan 1980-talet nära följt utvecklingen på detta område och antog 1982 (11) respektive 1985 (12) två yttranden, vilkas huvudpunkter beaktades i förordning nr 4056/86. Kommittén välkomnar således vitboken och den ”brainstorming” som kommissionen har inlett samt hoppas kunna bidra väsentligt till utformningen av fungerande konkurrensregler i EU och internationellt.

| 3.1.1 | I bilagan till vitboken finns en analys av linjekonferensernas förenlighet med de fyra kumulativa kriterierna i artikel 81.3 i EG-fördraget. Man kan dock fråga sig om det fortfarande är möjligt att uppfylla de fyra kriterierna, eftersom det faktum att kapacitetsutnyttjande under EU:s jurisdiktion endast är tillåtet om det inte skapar en konstgjord högsäsong i förening med prishöjningar, och eftersom konferensernas rätt att fastställa tariffer till stor del har upphört. |
| --- | --- |

3.1.1

I bilagan till vitboken finns en analys av linjekonferensernas förenlighet med de fyra kumulativa kriterierna i artikel 81.3 i EG-fördraget. Man kan dock fråga sig om det fortfarande är möjligt att uppfylla de fyra kriterierna, eftersom det faktum att kapacitetsutnyttjande under EU:s jurisdiktion endast är tillåtet om det inte skapar en konstgjord högsäsong i förening med prishöjningar, och eftersom konferensernas rätt att fastställa tariffer till stor del har upphört.

| 3.1.2 | EESK efterlyser ytterligare analys av de externa aktörernas allt viktigare roll sedan 1980-talet. Befintliga uppgifter tyder på att konferenser inte har hindrat externa aktörer från att etablera sig och skaffa sig betydande andelar. Det finns följaktligen konkurrens, och det fjärde kumulativa kriteriet i artikel 81.3 i EG-fördraget är därmed uppfyllt (konkurrensen är inte satt ur spel). På samma sätt tyder uppgifter om transportkostnadernas andel av konsumtionsvarornas försäljningspris på att dessa kostnader i dag utgör en marginell procentandel. Man kan därför fråga sig om konferenserna bedriver en negativ prissättning gentemot konsumenterna. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK efterlyser ytterligare analys av de externa aktörernas allt viktigare roll sedan 1980-talet. Befintliga uppgifter tyder på att konferenser inte har hindrat externa aktörer från att etablera sig och skaffa sig betydande andelar. Det finns följaktligen konkurrens, och det fjärde kumulativa kriteriet i artikel 81.3 i EG-fördraget är därmed uppfyllt (konkurrensen är inte satt ur spel). På samma sätt tyder uppgifter om transportkostnadernas andel av konsumtionsvarornas försäljningspris på att dessa kostnader i dag utgör en marginell procentandel. Man kan därför fråga sig om konferenserna bedriver en negativ prissättning gentemot konsumenterna.

| 3.1.3 | Förordning 4056/86 var resultatet av de marknadsvillkor som var rådande under 1980-talet. Den ingår i det paket med fyra förordningar som antogs 1986 och som lade hörnstenarna till EU:s gemensamma sjötransportpolitik. Konferenserna fick en generös rättslig behandling i EU under 18 år. |
| --- | --- |

3.1.3

Förordning 4056/86 var resultatet av de marknadsvillkor som var rådande under 1980-talet. Den ingår i det paket med fyra förordningar som antogs 1986 och som lade hörnstenarna till EU:s gemensamma sjötransportpolitik. Konferenserna fick en generös rättslig behandling i EU under 18 år.

| 3.2 | EESK vill påpeka att trots att kommissionen hänvisar till linjekonferensernas internationella position och till regelverken i USA och Australien så berör man inte de rättsliga konsekvenserna. Fjorton EU-länder och Norge har undertecknat eller anslutit sig till uppförandekoden för linjekonferenser – om förordning 4056/86 upphävs måste de säga upp koden. Man bör notera att enligt artikel 50 i linjekoden träder uppsägningen av dess bestämmelser i kraft ett år eller mer efter det att depositarien har tagit emot uppsägningen. Förordning 954/79 måste i så fall upphävas och ”erbjudanden” till WTO ändras därefter. I vitboken behandlas inte fördragsrättsliga problem till följd av ett eventuellt upphävande av linjekonferenssystemet. EU måste därmed också omförhandla avtalen med Ukraina och Ryssland. |
| --- | --- |

3.2

EESK vill påpeka att trots att kommissionen hänvisar till linjekonferensernas internationella position och till regelverken i USA och Australien så berör man inte de rättsliga konsekvenserna. Fjorton EU-länder och Norge har undertecknat eller anslutit sig till uppförandekoden för linjekonferenser – om förordning 4056/86 upphävs måste de säga upp koden. Man bör notera att enligt artikel 50 i linjekoden träder uppsägningen av dess bestämmelser i kraft ett år eller mer efter det att depositarien har tagit emot uppsägningen. Förordning 954/79 måste i så fall upphävas och ”erbjudanden” till WTO ändras därefter. I vitboken behandlas inte fördragsrättsliga problem till följd av ett eventuellt upphävande av linjekonferenssystemet. EU måste därmed också omförhandla avtalen med Ukraina och Ryssland.

| 3.3 | Konferenser kan finnas kvar och utföra en legitim verksamhet i stället för att avskaffas. En konferens organiserar linjefrakten mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. Om en konferens avskaffas i EU:s ända av handeln, vad händer då med handelns andra ända? Det finns till exempel konferenser mellan EU och Sydamerika respektive Västafrika, och de omfattas av linjekoden. Dessa problem behandlas inte i vitboken. |
| --- | --- |

3.3

Konferenser kan finnas kvar och utföra en legitim verksamhet i stället för att avskaffas. En konferens organiserar linjefrakten mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. Om en konferens avskaffas i EU:s ända av handeln, vad händer då med handelns andra ända? Det finns till exempel konferenser mellan EU och Sydamerika respektive Västafrika, och de omfattas av linjekoden. Dessa problem behandlas inte i vitboken.

| 3.4 | Varför skulle man avskaffa konferenssystemet om en konferens kan bedriva verksamhet som inte hämmar konkurrensen? Denna frågeställning tas inte heller upp i vitboken. Verksamhet av olika slag, t.ex. fördelning av last och intäkter och samordning av tidtabeller och överfarter kan mycket väl uppfylla de fyra kumulativa kriterierna. Den nederländska och den tyska regeringen har nyligen i ett diskussionsunderlag (13) undersökt möjliga samarbetsformer och rättsinstrument. Detta dokument bör beaktas. Dessutom kan vissa andra av de verksamheter som har föreslagits av ELAA och i det tyska och nederländska diskussionsunderlaget eventuellt uppfylla de fyra kumulativa kriterierna. Det oroväckande är med andra ord inte själva upphävandet av det gällande gruppundantaget, utan det faktum att EU kan komma att avskaffa linjekonferenssystemet utan att samråda med andra stora industriländer (OECD) eller med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

3.4

Varför skulle man avskaffa konferenssystemet om en konferens kan bedriva verksamhet som inte hämmar konkurrensen? Denna frågeställning tas inte heller upp i vitboken. Verksamhet av olika slag, t.ex. fördelning av last och intäkter och samordning av tidtabeller och överfarter kan mycket väl uppfylla de fyra kumulativa kriterierna. Den nederländska och den tyska regeringen har nyligen i ett diskussionsunderlag (13) undersökt möjliga samarbetsformer och rättsinstrument. Detta dokument bör beaktas. Dessutom kan vissa andra av de verksamheter som har föreslagits av ELAA och i det tyska och nederländska diskussionsunderlaget eventuellt uppfylla de fyra kumulativa kriterierna. Det oroväckande är med andra ord inte själva upphävandet av det gällande gruppundantaget, utan det faktum att EU kan komma att avskaffa linjekonferenssystemet utan att samråda med andra stora industriländer (OECD) eller med utvecklingsländer.

| 3.5 | Av ovanstående framgår klart att även om upphävandet av gruppundantaget är en tänkbar möjlighet så skulle upphävandet av linjekonferenserna medföra en mängd rättsliga problem som först måste lösas. Dessutom måste EU:s nya system vara förenligt med det internationella regelverket. Ett ensidigt agerande från EU:s sida är otänkbart eftersom linjekonferenser utgör ett system som finns över hela världen. I vitboken analyseras inte tillräckligt ingående vare sig de internationella konsekvenserna för regleringsnivån (dvs. EU:s och medlemsstaternas internationella åtaganden) eller de fördragsrättsliga problem som avskaffandet av linjekonferenserna skulle medföra. |
| --- | --- |

3.5

Av ovanstående framgår klart att även om upphävandet av gruppundantaget är en tänkbar möjlighet så skulle upphävandet av linjekonferenserna medföra en mängd rättsliga problem som först måste lösas. Dessutom måste EU:s nya system vara förenligt med det internationella regelverket. Ett ensidigt agerande från EU:s sida är otänkbart eftersom linjekonferenser utgör ett system som finns över hela världen. I vitboken analyseras inte tillräckligt ingående vare sig de internationella konsekvenserna för regleringsnivån (dvs. EU:s och medlemsstaternas internationella åtaganden) eller de fördragsrättsliga problem som avskaffandet av linjekonferenserna skulle medföra.

| 3.6 | EESK vidhåller att oavsett om linjekoden och det konferenssystem som inrättades genom denna är bristfälliga och föråldrade, så utgör de fortfarande hörnstenarna i paketet med de fyra sjöfartsförordningarna från 1986, som utgjorde den första etappen i EU:s gemensamma sjötransportpolitik. Tre av de fyra förordningarna bygger på linjekoden och hänvisar direkt till den. Det gäller förordningarna 4055/86, 4056/86 och 4058/86 (14). Det ovannämnda paketet var ett resultat av flera års utdragna förhandlingar som utmynnade i en bräcklig balans genom medlemsstaternas ömsesidiga eftergifter. Innan man upphäver förordning 4056/86 måste förordningarna 4055/86 och 4058/86 ändras. |
| --- | --- |

3.6

EESK vidhåller att oavsett om linjekoden och det konferenssystem som inrättades genom denna är bristfälliga och föråldrade, så utgör de fortfarande hörnstenarna i paketet med de fyra sjöfartsförordningarna från 1986, som utgjorde den första etappen i EU:s gemensamma sjötransportpolitik. Tre av de fyra förordningarna bygger på linjekoden och hänvisar direkt till den. Det gäller förordningarna 4055/86, 4056/86 och 4058/86 (14). Det ovannämnda paketet var ett resultat av flera års utdragna förhandlingar som utmynnade i en bräcklig balans genom medlemsstaternas ömsesidiga eftergifter. Innan man upphäver förordning 4056/86 måste förordningarna 4055/86 och 4058/86 ändras.

| 3.7 | Eftersom konferenssystemet för närvarande är under översyn inom andra jurisdiktioner vore det förnuftigare från EU:s sida att inte agera unilateralt utan i stället samordna sig med dessa jurisdiktioner med målet att införa ett nytt internationellt system som är tillämpligt globalt. Annars kommer EU att avskaffa sitt system utan samråd och samordning, trots att USA och Australien har närmat sig EU-systemet. Denna fråga skulle också kunna tas upp i det internationella konkurrensnätverket (International Competition Network, ICN), som kommissionen medverkade till att inrätta 2001. ICN är ett ledande forum för multilaterala diskussioner om internationell konkurrenspolitik. Att avskaffa systemet unilateralt skulle vara mycket skadligt och negativt för europeiska rederier, som trots den hårda konkurrensen från företag i tredje land (främst Asien) är topprankade bland världens rederier (de första fyra rederierna på listan är europeiska). Följaktligen bör översynen av förordning 4056/86 diskuteras på ICN-nivå. |
| --- | --- |

3.7

Eftersom konferenssystemet för närvarande är under översyn inom andra jurisdiktioner vore det förnuftigare från EU:s sida att inte agera unilateralt utan i stället samordna sig med dessa jurisdiktioner med målet att införa ett nytt internationellt system som är tillämpligt globalt. Annars kommer EU att avskaffa sitt system utan samråd och samordning, trots att USA och Australien har närmat sig EU-systemet. Denna fråga skulle också kunna tas upp i det internationella konkurrensnätverket (International Competition Network, ICN), som kommissionen medverkade till att inrätta 2001. ICN är ett ledande forum för multilaterala diskussioner om internationell konkurrenspolitik. Att avskaffa systemet unilateralt skulle vara mycket skadligt och negativt för europeiska rederier, som trots den hårda konkurrensen från företag i tredje land (främst Asien) är topprankade bland världens rederier (de första fyra rederierna på listan är europeiska). Följaktligen bör översynen av förordning 4056/86 diskuteras på ICN-nivå.

| 3.8 | Kommittén är medveten om att en sådan diskussion kan ta tid. Vi föreslår därför att förordning 4056/86 upphävs samtidigt som det införs en ny kommissionsförordning, i väntan på att man på internationell nivå antar ett annat system som kan ersätta linjekoden och genom samordning av de olika jurisdiktionerna ersätter linjekonferenssystemet via lagstiftning. Den nya förordningen bör bevilja ett gruppundantag som strikt uppfyller kraven i EU:s rättspraxis (t.ex. TACA-målet). |
| --- | --- |

3.8

Kommittén är medveten om att en sådan diskussion kan ta tid. Vi föreslår därför att förordning 4056/86 upphävs samtidigt som det införs en ny kommissionsförordning, i väntan på att man på internationell nivå antar ett annat system som kan ersätta linjekoden och genom samordning av de olika jurisdiktionerna ersätter linjekonferenssystemet via lagstiftning. Den nya förordningen bör bevilja ett gruppundantag som strikt uppfyller kraven i EU:s rättspraxis (t.ex. TACA-målet).

| 3.9 | Det finns fler skäl till att en fullständig avreglering utan ett nytt rättsinstrument inte är att rekommendera: Med stöd i det nyligen inrättade Europeiska konkurrensnätverket (ECN) (15) kommer de nationella myndigheternas handläggning av konkurrensmål att decentraliseras. Efter EU:s utvidgning kan de tio nya medlemsstaterna behöva råd om såväl innehåll som förfarande. De kommer att behöva en läroperiod för att bekanta sig med marknadsekonomin, i synnerhet som vissa av dem saknar myndigheter med ansvar för konkurrensfrågor. Det behövs en ny förordning som anger nya standarder för konkurrenshämmande metoder inom olika former av samarbete som bedrivs inom linjesjöfarten. Det kommer annars att bli ett advokaternas paradis, som för med sig olika tillämpningar av EU-rätten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.9

Det finns fler skäl till att en fullständig avreglering utan ett nytt rättsinstrument inte är att rekommendera: Med stöd i det nyligen inrättade Europeiska konkurrensnätverket (ECN) (15) kommer de nationella myndigheternas handläggning av konkurrensmål att decentraliseras. Efter EU:s utvidgning kan de tio nya medlemsstaterna behöva råd om såväl innehåll som förfarande. De kommer att behöva en läroperiod för att bekanta sig med marknadsekonomin, i synnerhet som vissa av dem saknar myndigheter med ansvar för konkurrensfrågor. Det behövs en ny förordning som anger nya standarder för konkurrenshämmande metoder inom olika former av samarbete som bedrivs inom linjesjöfarten. Det kommer annars att bli ett advokaternas paradis, som för med sig olika tillämpningar av EU-rätten i medlemsstaterna.

| 3.10 | Enligt EESK får inte decentraliseringen av konkurrensförfarandena sammanfalla med en avreglering av linjesystemet. En avreglering är i detta skede således inte tillrådlig. En avreglering skulle dessutom kunna öka koncentrationen inom sektorn och minska antalet rederier. |
| --- | --- |

3.10

Enligt EESK får inte decentraliseringen av konkurrensförfarandena sammanfalla med en avreglering av linjesystemet. En avreglering är i detta skede således inte tillrådlig. En avreglering skulle dessutom kunna öka koncentrationen inom sektorn och minska antalet rederier.

| 3.11 | Vitbokens förslag om behandlingen av tramp- och cabotagetjänster kan accepteras. Det förväntas att det stora flertalet fall inte kommer att förorsaka konkurrensproblem (16). För att klargöra rättsläget bör dock kommissionen utforma juridiska riktlinjer om bulkpooler och specialiserad linjefart, som de kan använda vid sin egen bedömning av om huruvida de efterlever EG-fördragets artikel 81 med hänsyn till att anmälning av avtal och invändningsförfarandet inte längre är tillåtet. |
| --- | --- |

3.11

Vitbokens förslag om behandlingen av tramp- och cabotagetjänster kan accepteras. Det förväntas att det stora flertalet fall inte kommer att förorsaka konkurrensproblem (16). För att klargöra rättsläget bör dock kommissionen utforma juridiska riktlinjer om bulkpooler och specialiserad linjefart, som de kan använda vid sin egen bedömning av om huruvida de efterlever EG-fördragets artikel 81 med hänsyn till att anmälning av avtal och invändningsförfarandet inte längre är tillåtet.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | I vitboken nämns inte den lagstiftning som tillvaratar externa aktörers intressen. Kommissionen tar för givet att de har ökat sin marknadsandel sedan 1980-talet och antar att denna trend kommer att bestå i framtiden. De specifika garantierna i förordning 4056/86 måste dock föras in i en eventuell ny förordning för att undvika inskränkningar av deras verksamhet och upprätthålla en öppen sjöfart. |
| --- | --- |

4.1

I vitboken nämns inte den lagstiftning som tillvaratar externa aktörers intressen. Kommissionen tar för givet att de har ökat sin marknadsandel sedan 1980-talet och antar att denna trend kommer att bestå i framtiden. De specifika garantierna i förordning 4056/86 måste dock föras in i en eventuell ny förordning för att undvika inskränkningar av deras verksamhet och upprätthålla en öppen sjöfart.

| 4.2 | I vitboken accepteras att upphävandet av kartellimmuniteten kan leda till ökad koncentration, till exempel i form av sammanslagningar och företagsförvärv, vilket i sin tur kan leda till ett ensidigt stärkande av marknadspositionen eller till ökad risk för hemliga överenskommelser till följd av färre marknadsaktörer (s. 19, punkterna 73 och 74 i bilagan till vitboken). Om det inte finns några nya företag inom linjesjöfarten på grund av de stora kostnaderna och de stora svängningarna på marknaden som gör avkastningen osäker – hur kan då EU:s nuvarande koncentrationsförordning säkerställa situationen i fråga om handelsrutterna? Det är orealistiskt att förvänta sig att små och medelstora transportörer som kämpar för sin överlevnad skall ge sig in i utdragna och kostsamma rättsliga förfaranden under koncentrationsförordningen för att förhindra företagskoncentrationer som skapar stora transportörer. Det borde i stället finnas rättsliga garantier. |
| --- | --- |

4.2

I vitboken accepteras att upphävandet av kartellimmuniteten kan leda till ökad koncentration, till exempel i form av sammanslagningar och företagsförvärv, vilket i sin tur kan leda till ett ensidigt stärkande av marknadspositionen eller till ökad risk för hemliga överenskommelser till följd av färre marknadsaktörer (s. 19, punkterna 73 och 74 i bilagan till vitboken). Om det inte finns några nya företag inom linjesjöfarten på grund av de stora kostnaderna och de stora svängningarna på marknaden som gör avkastningen osäker – hur kan då EU:s nuvarande koncentrationsförordning säkerställa situationen i fråga om handelsrutterna? Det är orealistiskt att förvänta sig att små och medelstora transportörer som kämpar för sin överlevnad skall ge sig in i utdragna och kostsamma rättsliga förfaranden under koncentrationsförordningen för att förhindra företagskoncentrationer som skapar stora transportörer. Det borde i stället finnas rättsliga garantier.

| 4.3 | Kommissionen menar (s.17, punkt 64 i bilagan till vitboken) att om containermarknadens cykliska karaktär inte regleras genom gemensamma åtgärder kan det skapa ett kontinuerligt flöde av företag som träder in på och ut ur marknaden. Ineffektiva transportörer säljer sina fartyg, och nya, effektiva företag kommer in på marknaden. Denna bedömning av marknaden är alltför förenklad. I dag kan vi knappast se några nya företag inom linjefarten, särskilt inte inom djuphavssektorn, på grund av de enorma kostnader verksamheten innebär och de stora svängningarna i fråga om handelsrutterna som innebär osäker avkastning. Dessutom är inte distinktionen mellan effektiva och ineffektiva transportörer korrekt. Ineffektiva transportörer överlever inte på de mycket konkurrensutsatta handelsrutterna inom linjesjöfarten. |
| --- | --- |

4.3

Kommissionen menar (s.17, punkt 64 i bilagan till vitboken) att om containermarknadens cykliska karaktär inte regleras genom gemensamma åtgärder kan det skapa ett kontinuerligt flöde av företag som träder in på och ut ur marknaden. Ineffektiva transportörer säljer sina fartyg, och nya, effektiva företag kommer in på marknaden. Denna bedömning av marknaden är alltför förenklad. I dag kan vi knappast se några nya företag inom linjefarten, särskilt inte inom djuphavssektorn, på grund av de enorma kostnader verksamheten innebär och de stora svängningarna i fråga om handelsrutterna som innebär osäker avkastning. Dessutom är inte distinktionen mellan effektiva och ineffektiva transportörer korrekt. Ineffektiva transportörer överlever inte på de mycket konkurrensutsatta handelsrutterna inom linjesjöfarten.

| 4.4 | Av de skäl som presenterades under punkt 3 bör bestämmelserna om lagkonflikter i förordning 4056/86 behållas i den nya förordningen. |
| --- | --- |

4.4

Av de skäl som presenterades under punkt 3 bör bestämmelserna om lagkonflikter i förordning 4056/86 behållas i den nya förordningen.

5.   Slutsatser

| 5.1 | EESK välkomnar initiativet med vitboken och den diskussion som inleds av kommissionen med utgångspunkt i kommentarerna till vitboken. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar initiativet med vitboken och den diskussion som inleds av kommissionen med utgångspunkt i kommentarerna till vitboken.

| 5.2 | Ett eventuellt nytt rättsligt regelverk bör vara förenligt med artikel 81 i EG-fördraget samt balanserat, dvs. uppfylla båda redarnas och speditörernas krav. Det bör tillgodose önskemålen från såväl efterfrågesidan som utbudssidan av linjesjöfartsmarknaden. Det bör vara öppet och tillåta öppen linjesjöfart (dvs. extern konkurrens). |
| --- | --- |

5.2

Ett eventuellt nytt rättsligt regelverk bör vara förenligt med artikel 81 i EG-fördraget samt balanserat, dvs. uppfylla båda redarnas och speditörernas krav. Det bör tillgodose önskemålen från såväl efterfrågesidan som utbudssidan av linjesjöfartsmarknaden. Det bör vara öppet och tillåta öppen linjesjöfart (dvs. extern konkurrens).

| 5.3 | EESK anser att en eventuell ny förordning inte bör vara rådets förordning utan kommissionens förordning för att uppnå enhetlighet med övriga EU-förordningar i konkurrensfrågor. Om detta godtas bör emellertid kommissionen få i uppdrag att mer noggrant kontrollera särdragen inom sjötransportsektorn och de internationella följderna av den nya rättsliga ordningen. Kommittén ställer sig positiv till vitbokens öppenhet inför alternativa system. |
| --- | --- |

5.3

EESK anser att en eventuell ny förordning inte bör vara rådets förordning utan kommissionens förordning för att uppnå enhetlighet med övriga EU-förordningar i konkurrensfrågor. Om detta godtas bör emellertid kommissionen få i uppdrag att mer noggrant kontrollera särdragen inom sjötransportsektorn och de internationella följderna av den nya rättsliga ordningen. Kommittén ställer sig positiv till vitbokens öppenhet inför alternativa system.

| 5.4 | Inom alla jurisdiktioner har traditionellt sett konferenser beviljats någon form av immunitet från konkurrensreglerna, och ingen av de behöriga tillsynsmyndigheterna (t.ex. i USA, Kanada, Australien eller Japan) har hittills avskaffat immuniteten. Konferensernas marknadsandelar har minskat avsevärt, och de flesta av de kontrakt som sluts är individuella tjänstekontrakt, en form som rederierna föredrar och som erkänns inom andra jurisdiktioner. Dessutom blir diskussionsavtal och konsortier eller allianser allt vanligare i hela världen. |
| --- | --- |

5.4

Inom alla jurisdiktioner har traditionellt sett konferenser beviljats någon form av immunitet från konkurrensreglerna, och ingen av de behöriga tillsynsmyndigheterna (t.ex. i USA, Kanada, Australien eller Japan) har hittills avskaffat immuniteten. Konferensernas marknadsandelar har minskat avsevärt, och de flesta av de kontrakt som sluts är individuella tjänstekontrakt, en form som rederierna föredrar och som erkänns inom andra jurisdiktioner. Dessutom blir diskussionsavtal och konsortier eller allianser allt vanligare i hela världen.

| 5.5 | Om förordning 4056/86 avskaffas utan att ersättas av en ny förordning om gruppundantag, kommer det att krävas en enorm rättslig insats med förhandlingar och omförhandling av avtal med många tredje länder samt omfattande rättsligt arbete inom EU för att genomföra förändringarna i gemenskapslagstiftningen (t.ex. av förordningarna 954/79, 4055/86 och 4058/86). Dessutom måste många EU-medlemsstater låta uppförandekoden för linjekonferenser upphöra. EESK uppmanar kommissionen att ta itu med alla dessa rättsliga problem innan man undersöker andra system som alternativ till linjekonferenserna och avskaffandet av det nuvarande gruppundantaget. |
| --- | --- |

5.5

Om förordning 4056/86 avskaffas utan att ersättas av en ny förordning om gruppundantag, kommer det att krävas en enorm rättslig insats med förhandlingar och omförhandling av avtal med många tredje länder samt omfattande rättsligt arbete inom EU för att genomföra förändringarna i gemenskapslagstiftningen (t.ex. av förordningarna 954/79, 4055/86 och 4058/86). Dessutom måste många EU-medlemsstater låta uppförandekoden för linjekonferenser upphöra. EESK uppmanar kommissionen att ta itu med alla dessa rättsliga problem innan man undersöker andra system som alternativ till linjekonferenserna och avskaffandet av det nuvarande gruppundantaget.

| 5.6 | Mot bakgrund av den mängd rättsliga problem som skulle skapas om man avskaffar konferenserna uppmanar EESK kommissionen att genomföra en juridisk undersökning av vilka förändringar i regelverket som krävs om konferenserna avskaffas av EU och behålls i resten av världen. En sådan undersökning skulle eventuellt visa att det inte finns något mervärde i att avreglera linjesjöfarten för närvarande, särskilt som detta skulle sammanfalla med decentraliseringen av behörigheten i konkurrensfrågor till medlemsstaterna. Vi riskerar att hamna i ett rättsligt tomrum utan bestämda regler inom denna sektor. |
| --- | --- |

5.6

Mot bakgrund av den mängd rättsliga problem som skulle skapas om man avskaffar konferenserna uppmanar EESK kommissionen att genomföra en juridisk undersökning av vilka förändringar i regelverket som krävs om konferenserna avskaffas av EU och behålls i resten av världen. En sådan undersökning skulle eventuellt visa att det inte finns något mervärde i att avreglera linjesjöfarten för närvarande, särskilt som detta skulle sammanfalla med decentraliseringen av behörigheten i konkurrensfrågor till medlemsstaterna. Vi riskerar att hamna i ett rättsligt tomrum utan bestämda regler inom denna sektor.

| 5.7 | Under tiden anser EESK att det fortfarande är motiverat att behålla linjekonferenserna inom EU tills ett nytt globalt regelverk har införts. Konferenssystemet behövs fortfarande eftersom det utgör grundvalen för regleringen av linjesjöfarten i hela världen. Om EU avskaffar gruppundantaget kommer det att få komplexa och avsevärda följder för det internationella systemet, i förhållande till både utvecklingsländerna och andra OECD-länder. |
| --- | --- |

5.7

Under tiden anser EESK att det fortfarande är motiverat att behålla linjekonferenserna inom EU tills ett nytt globalt regelverk har införts. Konferenssystemet behövs fortfarande eftersom det utgör grundvalen för regleringen av linjesjöfarten i hela världen. Om EU avskaffar gruppundantaget kommer det att få komplexa och avsevärda följder för det internationella systemet, i förhållande till både utvecklingsländerna och andra OECD-länder.

| 5.8 | EESK håller fast vid att förordning 4056/86 bör upphävas och ersättas av en ny kommissionsförordning för linjekonferenser som innebär att man beviljar ett gruppundantag. Det nya systemet skulle strikt följa de riktlinjer som fastställts i rättspraxis genom beslut från Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt och kommissionen (jfr beslutet om TACA). Konferenssystemet skulle också finnas kvar för att upprätthålla konkurrenskraften hos gemenskapens rederier globalt sett. När det gäller de stora transportörerna kan ”allianser” och andra typer av samarbetsavtal vara lämpliga tillvägagångssätt, men små och medelstora transportörer behöver fortfarande konferenserna för att kunna behålla sina marknadsandelar, särskilt i handeln med utvecklingsländerna. Avskaffandet av undantaget kan resultera i att konkurrenskraften minskar för de små transportörerna och att de större transportörernas dominerande position förstärks. |
| --- | --- |

5.8

EESK håller fast vid att förordning 4056/86 bör upphävas och ersättas av en ny kommissionsförordning för linjekonferenser som innebär att man beviljar ett gruppundantag. Det nya systemet skulle strikt följa de riktlinjer som fastställts i rättspraxis genom beslut från Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt och kommissionen (jfr beslutet om TACA). Konferenssystemet skulle också finnas kvar för att upprätthålla konkurrenskraften hos gemenskapens rederier globalt sett. När det gäller de stora transportörerna kan ”allianser” och andra typer av samarbetsavtal vara lämpliga tillvägagångssätt, men små och medelstora transportörer behöver fortfarande konferenserna för att kunna behålla sina marknadsandelar, särskilt i handeln med utvecklingsländerna. Avskaffandet av undantaget kan resultera i att konkurrenskraften minskar för de små transportörerna och att de större transportörernas dominerande position förstärks.

| 5.9 | Den mellanliggande övergångsperioden bör kommissionen använda för övervakning av utvecklingen av marknaden för linjesjöfart, inbegripet konsolideringstendenser. Kommissionen bör dessutom samråda med företrädare för andra jurisdiktioner (OECD) i syfte att ta fram ett lämpligt alternativt system som kan användas globalt. |
| --- | --- |

5.9

Den mellanliggande övergångsperioden bör kommissionen använda för övervakning av utvecklingen av marknaden för linjesjöfart, inbegripet konsolideringstendenser. Kommissionen bör dessutom samråda med företrädare för andra jurisdiktioner (OECD) i syfte att ta fram ett lämpligt alternativt system som kan användas globalt.

| 5.10 | EESK stöder vitbokens förslag i fråga om tramp- och cabotagetjänster eftersom de allra flesta fall i denna sektor inte skulle orsaka konkurrensproblem. För att klargöra rättsläget bör dock kommissionen utforma rättsliga riktlinjer om bulkpooler och specialiserad linjefart, som rederierna kan använda vid sin egen bedömning av om huruvida de efterlever EG-fördragets artikel 81. |
| --- | --- |

5.10

EESK stöder vitbokens förslag i fråga om tramp- och cabotagetjänster eftersom de allra flesta fall i denna sektor inte skulle orsaka konkurrensproblem. För att klargöra rättsläget bör dock kommissionen utforma rättsliga riktlinjer om bulkpooler och specialiserad linjefart, som rederierna kan använda vid sin egen bedömning av om huruvida de efterlever EG-fördragets artikel 81.

| 5.11 | EESK hoppas att få bidra till uppföljningen av den diskussion som inletts genom vitboken. |
| --- | --- |

5.11

EESK hoppas att få bidra till uppföljningen av den diskussion som inletts genom vitboken.

Bryssel den 16 december 2005

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 954/79 av den 15 maj 1979 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser.

1

(2)  Se Bredima-Savopoulou/Tzoannos ”The Common Shipping Policy of the EC”, North Holland, Asser Institute 1990; L. Schmdt – O. Seiler ”The Unctad Code of Conduct for Liner Conferences”, Hamburg 1979; A. Mc Intosh ”Anti-trust implications of liner conferences” Lloyds Maritime and Commercial Law Quarterly, May 1980 s.139;Clough/Randolph ”Shipping and EC Competition Law, Butterworths. 1991, Bellamy/Child” Common Market Law of Competition ”Sweet & Maxwell, 1993, 2001; P. Ruttley” International Shipping and EEC Competition Law (1991) 2 ECLR, 5; Kreis ”European Community Competition Policy and International Shipping” (1989) Fordham International Law Journal, s. 411, vol. 13; J. Erdmenger, Conference on EEC Shipping Law, 4-5/2/1988, Rotterdam; Bredima ”The Common Shipping Policy of the EEC”, 18 Common Market Law Review, 1981, s.9-32.

2

(3)  Jfr det ändrade TACA-avtalet (14.11.2002EUT L 26, 31.01.2003, s. 53), TAA, FEFC, EATA, Eurocorde; CEWAL, COWAC, UKWAL (EGT L 34, 10.02.1993, s. 20), kommittéerna för redare från franska Västafrika (EGT L 134, 18.05.1992, s .1).

3

(4)  Enligt Clarkson Research Studies, ”The Tramp Shipping Market” (april, 2004) finns det cirka 4 795 företag som äger trampfartyg, endast 4 har fler än 300 fartyg (dvs. 2 % av marknaden) och det genomsnittliga fartygsinnehavet är 5.

4

(5)  Lagen innebär en ändring av den amerikanska lagen om handelsfartyg (Merchant Shipping Act) från 1984.

5

(6)  EGT L 55, 29.2.1992, s. 3.

6

(7)  EGT L 89, 21.4.1995, s. 7.

7

(8)  EGT L 100, 20.4.2000, s. 24.

8

(9)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 1.

9

(10)  DSTI/DOT (2002) 2 av den 16.4.2002.

10

(11)  EGT C 77, 21.3.1983, s. 13.

11

(12)  EGT C 344, 31.12.1985, s. 31.

12

(13)  Oktober 2004.

13

(14)  Oktober 2004.

14

(15)  Förordning 4055/86 (”tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land”) bygger på UNCTAD:s linjekod. I artikel 4.1 a–b) anges en utfasning av befintlig uppdelning av linjefartlast med direkt hänvisning till linekoden. Förordning 4058/86 av den 22 december 1986 (om ”samordnade åtgärder för att säkerställa fri tillgång till last på oceantrader” bygger på linjekoden. I artikel 1 anges åtgärder beträffande både linjetrafik som regleras av koder och linjetrafik som inte omfattas av koder.

15

(16)  Förordning 1/2003.

16

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/136

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av internet och ny online-teknik”

(KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 COD)

(2005/C 157/24)

Den 26 mars 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 153 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 oktober 2004. Föredragande var Daniel Retureau och medföredragande Ann Davison.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 147 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning av utkastet till yttrande

| 1.1 | Kommissionen har för avsikt att nylansera projektet ”Safer Internet” men i utvidgad form för att svara mot informationssamhällets snabba utveckling i fråga om kommunikationsnät. Därför kallas projektet ”Safer Internet plus” (2005–2008). |
| --- | --- |

1.1

Kommissionen har för avsikt att nylansera projektet ”Safer Internet” men i utvidgad form för att svara mot informationssamhällets snabba utveckling i fråga om kommunikationsnät. Därför kallas projektet ”Safer Internet plus” (2005–2008).

| 1.2 | Utöver det förslag till Europaparlamentets och rådets beslut som kommissionen lagt fram har EESK även studerat förhandsutvärderingen av Safer Internet plus (2005–2008) som ingår i kommissionens arbetsdokument SEK(2004) 148 och i KOM(2004) 91 slutlig. Kommittén stöder en utvidgning av tillämpningsområdet och målsättningarna för den nya handlingsplanen. Utvidgningen tar hänsyn till den snabba utvecklingen och de många nya formerna av uppkoppling till Internet. Vidare beaktas den synnerligen snabba ökningen av olika former av höghastighetsanslutningar och ständig uppkoppling. EESK formulerar en rad kompletterande förslag till politiska och normativa åtgärder under rubrikerna allmänna kommentarer och särskilda kommentarer, bl.a. gällande följande:






  — | De tekniska och rättsliga normerna (bindande eller frivilliga). |
| --- | --- | --- |

1.2

Utöver det förslag till Europaparlamentets och rådets beslut som kommissionen lagt fram har EESK även studerat förhandsutvärderingen av Safer Internet plus (2005–2008) som ingår i kommissionens arbetsdokument SEK(2004) 148 och i KOM(2004) 91 slutlig. Kommittén stöder en utvidgning av tillämpningsområdet och målsättningarna för den nya handlingsplanen. Utvidgningen tar hänsyn till den snabba utvecklingen och de många nya formerna av uppkoppling till Internet. Vidare beaktas den synnerligen snabba ökningen av olika former av höghastighetsanslutningar och ständig uppkoppling. EESK formulerar en rad kompletterande förslag till politiska och normativa åtgärder under rubrikerna allmänna kommentarer och särskilda kommentarer, bl.a. gällande följande:

—

De tekniska och rättsliga normerna (bindande eller frivilliga).

| — | Utbildning och fortbildning för användare. |
| --- | --- |

—

Utbildning och fortbildning för användare.

| — | Åligganden som berör leverantörer av Internettjänster och webbplatser samt övriga aktörer (kreditkortsföretag, sökmotorer etc). |
| --- | --- |

—

Åligganden som berör leverantörer av Internettjänster och webbplatser samt övriga aktörer (kreditkortsföretag, sökmotorer etc).

| — | Ansvar som åligger producenter av mjukvara och leverantörer av säkerhetsprogram. |
| --- | --- |

—

Ansvar som åligger producenter av mjukvara och leverantörer av säkerhetsprogram.

| — | Skydd mot bedrägerier eller tvivelaktig information för sårbara användargrupper (olika former av lurendrejeri, fri försäljning av aktiva läkemedel, hälsorådgivning eller hälsovård som utförs av personer utan sådan behörighet). |
| --- | --- |

—

Skydd mot bedrägerier eller tvivelaktig information för sårbara användargrupper (olika former av lurendrejeri, fri försäljning av aktiva läkemedel, hälsorådgivning eller hälsovård som utförs av personer utan sådan behörighet).

2.   Kommissionens förslag (sammanfattning)

| 2.1 | Kommissionens förslag till program har som syfte att främja en trygg användning av Internet och online-teknik för slutanvändaren, särskilt barn och unga hemma eller i skolan. Därför planeras samfinansiering av olika organisationers och andra gruppers (forskarlag, mjukvaruproducenter, läroanstalter) projekt för att utveckla skydd: t.ex. ”heta linjer”, program mot spam och virus samt ”intelligenta” Internetfilter. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionens förslag till program har som syfte att främja en trygg användning av Internet och online-teknik för slutanvändaren, särskilt barn och unga hemma eller i skolan. Därför planeras samfinansiering av olika organisationers och andra gruppers (forskarlag, mjukvaruproducenter, läroanstalter) projekt för att utveckla skydd: t.ex. ”heta linjer”, program mot spam och virus samt ”intelligenta” Internetfilter.

| 2.2 | Den tidigare planen för ett säkert Internet för perioden 1999–2002 förlängdes till 2003–2004. |
| --- | --- |

2.2

Den tidigare planen för ett säkert Internet för perioden 1999–2002 förlängdes till 2003–2004.

| 2.3 | På kommissionens webbplats förtecknas projekt som redan avslutats inom programmet Safer Internet före slutet av 2003 (1). |
| --- | --- |

2.3

På kommissionens webbplats förtecknas projekt som redan avslutats inom programmet Safer Internet före slutet av 2003 (1).

| 2.4 | Det nya förslaget för perioden 2005–2008 omfattar även nya kommunikationsformer på nätet och syftar till en förstärkt kamp mot otillåtet och menligt material, inklusive virus och annat skadligt eller oönskat material (spam). |
| --- | --- |

2.4

Det nya förslaget för perioden 2005–2008 omfattar även nya kommunikationsformer på nätet och syftar till en förstärkt kamp mot otillåtet och menligt material, inklusive virus och annat skadligt eller oönskat material (spam).

| 2.5 | Denna förstärkta kamp kan för EU-institutionernas del motiveras av flera olika orsaker, av vilka de viktigaste är följande:






  — | Den snabba utvecklingen av höghastighetsanslutningar med långvarig eller ständig uppkoppling för privatpersoner, företag, myndigheter och privata instanser (icke-statliga organisationer). |
| --- | --- | --- |

2.5

Denna förstärkta kamp kan för EU-institutionernas del motiveras av flera olika orsaker, av vilka de viktigaste är följande:

—

Den snabba utvecklingen av höghastighetsanslutningar med långvarig eller ständig uppkoppling för privatpersoner, företag, myndigheter och privata instanser (icke-statliga organisationer).

| — | Diversifieringen av medel och metoder för tillträde till Internet och till nytt online-innehåll som i många fall är oönskat (e-post, textmeddelanden till mobiltelefoner) samt till ett mer attraktivt online-innehåll (multimedia). |
| --- | --- |

—

Diversifieringen av medel och metoder för tillträde till Internet och till nytt online-innehåll som i många fall är oönskat (e-post, textmeddelanden till mobiltelefoner) samt till ett mer attraktivt online-innehåll (multimedia).

| — | Den dramatiska ökningen av oönskat, riskfyllt eller olämpligt material som utgör hot för användarna i allmänhet (virus: angrepp på lagringsutrymmet, förflyttning eller raderande av information, otillåten användning av offrets kommunikationsverktyg, spam: missbruk av bandbredden och lagringsutrymmen samt angrepp på e-posten, vilket hindrar eller stör nyttoanvändning av Internet och kommunikationen samt orsakar höga kostnader som inte betalas av avsändarna av skräpmaterial utan av slutanvändaren) eller för särskilda större grupper av användare, t.ex. barn (skräppost med explicit sexuellt innehåll, olämplig e-post och uppmaningar från pedofiler om möten på diskussionsforum för kommunikation i realtid (chat rooms). |
| --- | --- |

—

Den dramatiska ökningen av oönskat, riskfyllt eller olämpligt material som utgör hot för användarna i allmänhet (virus: angrepp på lagringsutrymmet, förflyttning eller raderande av information, otillåten användning av offrets kommunikationsverktyg, spam: missbruk av bandbredden och lagringsutrymmen samt angrepp på e-posten, vilket hindrar eller stör nyttoanvändning av Internet och kommunikationen samt orsakar höga kostnader som inte betalas av avsändarna av skräpmaterial utan av slutanvändaren) eller för särskilda större grupper av användare, t.ex. barn (skräppost med explicit sexuellt innehåll, olämplig e-post och uppmaningar från pedofiler om möten på diskussionsforum för kommunikation i realtid (chat rooms).

| — | Olämpligt material som barn lätt kan komma åt till följd av den relativt låga effektiviteten hos de befintliga filter som står till buds för personer som ansvarar för barn. |
| --- | --- |

—

Olämpligt material som barn lätt kan komma åt till följd av den relativt låga effektiviteten hos de befintliga filter som står till buds för personer som ansvarar för barn.

| 2.6 | Programmets huvudsakliga syfte är att skydda barnen och erbjuda stöd för dem som ansvarar för barnen (föräldrar, lärare, tränare osv.) eller som värnar om barnens moraliska integritet och deras välbefinnande. Därmed berör programmet även icke-statliga organisationer inom den sociala sektorn, barns rättigheter, konsumentskydd, försvar av samhälleliga rättigheter, kampen mot rasism, främlingsfientlighet (2) och alla andra former av diskriminering, konsumentskydd och skydd för de medborgerliga rättigheterna osv. |
| --- | --- |

2.6

Programmets huvudsakliga syfte är att skydda barnen och erbjuda stöd för dem som ansvarar för barnen (föräldrar, lärare, tränare osv.) eller som värnar om barnens moraliska integritet och deras välbefinnande. Därmed berör programmet även icke-statliga organisationer inom den sociala sektorn, barns rättigheter, konsumentskydd, försvar av samhälleliga rättigheter, kampen mot rasism, främlingsfientlighet (2) och alla andra former av diskriminering, konsumentskydd och skydd för de medborgerliga rättigheterna osv.

| 2.7 | Programmet är även av intresse för regeringarna och för deras lagstiftande organ, rättsväsende och polisväsende samt för ämbetsverken. Den materiella rätten och processrätten måste anpassas och ett tillräckligt antal anställda måste få utbildning och ges verktyg. |
| --- | --- |

2.7

Programmet är även av intresse för regeringarna och för deras lagstiftande organ, rättsväsende och polisväsende samt för ämbetsverken. Den materiella rätten och processrätten måste anpassas och ett tillräckligt antal anställda måste få utbildning och ges verktyg.

| 2.8 | Programmet kan även intressera industrin, som behöver en trygg miljö för att stärka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

2.8

Programmet kan även intressera industrin, som behöver en trygg miljö för att stärka konsumenternas förtroende.

| 2.9 | Universiteten och forskningen kan även ge upplysningar om hur barn använder de nya medierna. Det bästa sättet att sprida kunskap om säkerhet är att informera om kriminella metoder inom dessa medier, ta fram nya tekniska lösningar och erbjuda ett neutralt synsätt på hur de olika berörda intressena kan förenas utgående från förfaranden för reglering och självreglering. |
| --- | --- |

2.9

Universiteten och forskningen kan även ge upplysningar om hur barn använder de nya medierna. Det bästa sättet att sprida kunskap om säkerhet är att informera om kriminella metoder inom dessa medier, ta fram nya tekniska lösningar och erbjuda ett neutralt synsätt på hur de olika berörda intressena kan förenas utgående från förfaranden för reglering och självreglering.

| 2.10 | Programmet har två olika inriktningar. På det sociala planet inriktas det på områden där reglerna och marknaden inte ensamma kan garantera säkerhet för användarna. På det ekonomiska planet är det fråga om att främja trygg användning av Internet och online-teknik genom att skapa ett klimat som präglas av förtroende. |
| --- | --- |

2.10

Programmet har två olika inriktningar. På det sociala planet inriktas det på områden där reglerna och marknaden inte ensamma kan garantera säkerhet för användarna. På det ekonomiska planet är det fråga om att främja trygg användning av Internet och online-teknik genom att skapa ett klimat som präglas av förtroende.

| 2.11 | Finansiering på ungefär 50 miljoner euro har föreslagits för utvecklingen av tekniska och rättsliga instrument, mjukvara och information i syfte att effektivisera bekämpningen av intrång i nätverk och i dataterminaler eller av bedräglig användning av dessa i form av oönskat material som kan vara skadligt psykiskt, socialt eller ekonomiskt. |
| --- | --- |

2.11

Finansiering på ungefär 50 miljoner euro har föreslagits för utvecklingen av tekniska och rättsliga instrument, mjukvara och information i syfte att effektivisera bekämpningen av intrång i nätverk och i dataterminaler eller av bedräglig användning av dessa i form av oönskat material som kan vara skadligt psykiskt, socialt eller ekonomiskt.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK erinrar om kommitténs tidigare ställningstaganden om skydd av barn på Internet och om den första handlingsplanen (3). Kommittén välkomnar förslaget till en ny plan för bekämpning av otillåtet och skadligt material inom online-kommunikation (se avsnitt I, Sammanfattning, i början av dokumentet). EESK stöder målsättningarna och prioriteringarna i programmet Safer Internet Plus som en av mekanismerna för ökad säkerhet på Internet. Kommittén vill dock understryka att problemet är synnerligen omfattande och att det behövs internationella insatser och regler för att angripa det. |
| --- | --- |

3.1

EESK erinrar om kommitténs tidigare ställningstaganden om skydd av barn på Internet och om den första handlingsplanen (3). Kommittén välkomnar förslaget till en ny plan för bekämpning av otillåtet och skadligt material inom online-kommunikation (se avsnitt I, Sammanfattning, i början av dokumentet). EESK stöder målsättningarna och prioriteringarna i programmet Safer Internet Plus som en av mekanismerna för ökad säkerhet på Internet. Kommittén vill dock understryka att problemet är synnerligen omfattande och att det behövs internationella insatser och regler för att angripa det.

| 3.2 | Internet och de nya teknikerna för online-kommunikation (t.ex. mobiltelefoner eller anslutningsbara planeringskalendrar i fickformat med multimediafunktioner som just nu har ett stort uppsving) utgör enligt kommittén grundläggande element för utvecklingen av kunskapsekonomin, e-ekonomi och e-förvaltning. De är instrument för kommunikation rörande kultur, arbete och fritid som ständigt förändras. Därför är det av största betydelse att garantera kommunikationsnätens säkerhet och kontinuitet. Det handlar nämligen om en väsentlig allmännyttig tjänst som bör förbli öppen och tillgänglig och som samtliga användare skall kunna lita på för att de många funktionsmöjligheterna skall kunna utnyttjas under bästa möjliga omständigheter. Information om hur Internet kan göras säkrare bör integreras i en rad program inom e-Europe, särskilt inom utbildningen. Med tanke på förhållandet mellan kostnad och effektivitet skulle detta vara en lovande metod för att nå ut till många människor. |
| --- | --- |

3.2

Internet och de nya teknikerna för online-kommunikation (t.ex. mobiltelefoner eller anslutningsbara planeringskalendrar i fickformat med multimediafunktioner som just nu har ett stort uppsving) utgör enligt kommittén grundläggande element för utvecklingen av kunskapsekonomin, e-ekonomi och e-förvaltning. De är instrument för kommunikation rörande kultur, arbete och fritid som ständigt förändras. Därför är det av största betydelse att garantera kommunikationsnätens säkerhet och kontinuitet. Det handlar nämligen om en väsentlig allmännyttig tjänst som bör förbli öppen och tillgänglig och som samtliga användare skall kunna lita på för att de många funktionsmöjligheterna skall kunna utnyttjas under bästa möjliga omständigheter. Information om hur Internet kan göras säkrare bör integreras i en rad program inom e-Europe, särskilt inom utbildningen. Med tanke på förhållandet mellan kostnad och effektivitet skulle detta vara en lovande metod för att nå ut till många människor.

| 3.3 | Yttrande- och kommunikationsfriheten på Internet underlättas av de relativt låga anslutningskostnaderna, inberäknat höghastighetsanslutning, som gör att det blir allt lättare att få tillgång till multimedialt innehåll. Endast några länder som uppvisar ett stort demokratiskt underskott försöker att kontrollera den kommunikation och det innehåll som är tillgängligt för deras medborgare genom att ständigt inskränka dessa friheter. Kommittén anser att man måste säkerställa en högre grad av säkerhet samtidigt som man bevarar och främjar informations-, kommunikations- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

3.3

Yttrande- och kommunikationsfriheten på Internet underlättas av de relativt låga anslutningskostnaderna, inberäknat höghastighetsanslutning, som gör att det blir allt lättare att få tillgång till multimedialt innehåll. Endast några länder som uppvisar ett stort demokratiskt underskott försöker att kontrollera den kommunikation och det innehåll som är tillgängligt för deras medborgare genom att ständigt inskränka dessa friheter. Kommittén anser att man måste säkerställa en högre grad av säkerhet samtidigt som man bevarar och främjar informations-, kommunikations- och yttrandefriheten.

| 3.4 | Det område för yttrande- och informationsfrihet som det världsomspännande nätet utgör används dock i högre grad än andra kommunikationsformer även för olaglig verksamhet såsom pedofili eller spridning av rasistiskt och främlingsfientligt stoff. Visst material kan även visa sig vara skadligt för en del användargrupper, särskilt minderåriga, t.ex. pornografi eller spel om pengar (de sistnämnda är rentav förbjudna i vissa länder) och annan brottslig verksamhet (angrepp på bandbredden eller bedräglig användning av information och av servrar). EESK stöder med andra ord att handlingsplanen utvidgas till samtliga elektroniska kommunikationsmedel som kan drabbas av oönskade eller bedrägliga intrång utifrån. |
| --- | --- |

3.4

Det område för yttrande- och informationsfrihet som det världsomspännande nätet utgör används dock i högre grad än andra kommunikationsformer även för olaglig verksamhet såsom pedofili eller spridning av rasistiskt och främlingsfientligt stoff. Visst material kan även visa sig vara skadligt för en del användargrupper, särskilt minderåriga, t.ex. pornografi eller spel om pengar (de sistnämnda är rentav förbjudna i vissa länder) och annan brottslig verksamhet (angrepp på bandbredden eller bedräglig användning av information och av servrar). EESK stöder med andra ord att handlingsplanen utvidgas till samtliga elektroniska kommunikationsmedel som kan drabbas av oönskade eller bedrägliga intrång utifrån.

| 3.5 | De nya reglerna på detta nya, kraftigt expanderande område är svåra att införa eftersom nätverket är världsomfattande, öppet och tillgängligt för alla från vilken server eller dator som helst som man fritt kan koppla upp sig från, i snart sagt varje land i världen. Men i många länder är lagstiftningen fortfarande bristfällig eller otillräcklig, vilket gör det möjligt för webbplatser som förbjudits i EU att fortsätta sin verksamhet. Det förefaller mycket viktigt att EU förespråkar och tar initiativ till internationella åtgärder, särskilt tillsammans med de länder där Internet per bredband är utbrett (i Nordamerika och Asien) i syfte att skydda de mest sårbara och vidta effektivare åtgärder mot oönskade meddelanden (spam), som är ett hot mot utvecklingen av kommunikation per e-post, samt åtgärder mot spridning av virus som undergräver den digitala ekonomin. Även om man eftersträvar lösningar på EU-nivå måste de även fungera på ett världsomspännande plan. |
| --- | --- |

3.5

De nya reglerna på detta nya, kraftigt expanderande område är svåra att införa eftersom nätverket är världsomfattande, öppet och tillgängligt för alla från vilken server eller dator som helst som man fritt kan koppla upp sig från, i snart sagt varje land i världen. Men i många länder är lagstiftningen fortfarande bristfällig eller otillräcklig, vilket gör det möjligt för webbplatser som förbjudits i EU att fortsätta sin verksamhet. Det förefaller mycket viktigt att EU förespråkar och tar initiativ till internationella åtgärder, särskilt tillsammans med de länder där Internet per bredband är utbrett (i Nordamerika och Asien) i syfte att skydda de mest sårbara och vidta effektivare åtgärder mot oönskade meddelanden (spam), som är ett hot mot utvecklingen av kommunikation per e-post, samt åtgärder mot spridning av virus som undergräver den digitala ekonomin. Även om man eftersträvar lösningar på EU-nivå måste de även fungera på ett världsomspännande plan.

| 3.6 | I de fall då det saknas internationella överenskommelser kan visst material i vissa länder t.o.m. leda till att klagomål lämnas in till WTO inom ramen för TBT (4). Den frågan bör behandlas under de pågående förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.6

I de fall då det saknas internationella överenskommelser kan visst material i vissa länder t.o.m. leda till att klagomål lämnas in till WTO inom ramen för TBT (4). Den frågan bör behandlas under de pågående förhandlingarna.

| 3.7 | Den territoriella aspekten av lagstiftningen och skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas lagstiftning är ett problem som är svårt att övervinna. Dagens teknik möjliggör också ett direkt utbyte av filer av alla slag (P2P, peer to peer), däribland krypterade filer vars innehåll inte kan kontrolleras. Alla datorer eller nätverk som är on-line kan användas till att spara och skicka ut ett alltmer sofistikerat innehåll. Det är också möjligt att ansluta sig till vilken server som helst anonymt och utan möjlighet att spåra, samt att använda mycket robusta, ibland till och med ”oknäckbara”, krypteringsmetoder. |
| --- | --- |

3.7

Den territoriella aspekten av lagstiftningen och skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas lagstiftning är ett problem som är svårt att övervinna. Dagens teknik möjliggör också ett direkt utbyte av filer av alla slag (P2P, peer to peer), däribland krypterade filer vars innehåll inte kan kontrolleras. Alla datorer eller nätverk som är on-line kan användas till att spara och skicka ut ett alltmer sofistikerat innehåll. Det är också möjligt att ansluta sig till vilken server som helst anonymt och utan möjlighet att spåra, samt att använda mycket robusta, ibland till och med ”oknäckbara”, krypteringsmetoder.

| 3.8 | Personliga sidor och weblogs, utvecklingen av webbplatser med e–handel och elektroniska finansiella tjänster, det stora antalet olika webbplatser av informativ, utbildningsmässig, vetenskaplig eller teknisk, men också pornografisk, art och webbplatser med spel om pengar osv. gör att det finns flera hundra miljoner olika webbplatser i världen. En viss kontroll kan ändå utövas i samband med sökmaskiners indexering av nyckelord. Det är också möjligt för företag som tillhandahåller anslutning till Internet att kontrollera direkta förbindelser och webbplatser som har automatiskt utskick av innehåll, som t.ex. spam. Reklam och andra former av oönskat innehåll som skickas ut på detta sätt kan vara allmänt skadliga (olaglig användning av bredband, virus) eller särskilt skadliga för vissa mottagare såsom barn (moraliskt eller psykologiskt). |
| --- | --- |

3.8

Personliga sidor och weblogs, utvecklingen av webbplatser med e–handel och elektroniska finansiella tjänster, det stora antalet olika webbplatser av informativ, utbildningsmässig, vetenskaplig eller teknisk, men också pornografisk, art och webbplatser med spel om pengar osv. gör att det finns flera hundra miljoner olika webbplatser i världen. En viss kontroll kan ändå utövas i samband med sökmaskiners indexering av nyckelord. Det är också möjligt för företag som tillhandahåller anslutning till Internet att kontrollera direkta förbindelser och webbplatser som har automatiskt utskick av innehåll, som t.ex. spam. Reklam och andra former av oönskat innehåll som skickas ut på detta sätt kan vara allmänt skadliga (olaglig användning av bredband, virus) eller särskilt skadliga för vissa mottagare såsom barn (moraliskt eller psykologiskt).

| 3.9 | Maffiagrupper, bedragare, virusspridare, pirater, industrispioner och andra kriminella utnyttjar Internet för att sprida sin verksamhet. Det är mycket svårt att bekämpa den här typen av kriminell verksamhet, trots att man inom polisen har upprättat specialenheter i en rad länder för att identifiera, lokalisera, spåra och stoppa kriminell verksamhet som har konstaterats. Detta förutsätter normalt ett internationellt samarbete, vilket bör främjas i högre grad. |
| --- | --- |

3.9

Maffiagrupper, bedragare, virusspridare, pirater, industrispioner och andra kriminella utnyttjar Internet för att sprida sin verksamhet. Det är mycket svårt att bekämpa den här typen av kriminell verksamhet, trots att man inom polisen har upprättat specialenheter i en rad länder för att identifiera, lokalisera, spåra och stoppa kriminell verksamhet som har konstaterats. Detta förutsätter normalt ett internationellt samarbete, vilket bör främjas i högre grad.

| 3.10 | Hur bekämpar man kriminell verksamhet som t.ex. webbplatser med pedofili? Ett förbud för dessa lär inte ge upphov till några rättsliga problem, men det vore lämpligt att först utforma medel för att spåra sådana nätverk. Hur skyddar man barn mot pedofiler som använder sig av direkta diskussionsforum som särskilt besöks av unga, för att arrangera personliga möten. Frågan är inte huruvida det är berättigat med förbud och bekämpning i dessa särskilda fall, utan snarare vilka medel man skall använda för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

3.10

Hur bekämpar man kriminell verksamhet som t.ex. webbplatser med pedofili? Ett förbud för dessa lär inte ge upphov till några rättsliga problem, men det vore lämpligt att först utforma medel för att spåra sådana nätverk. Hur skyddar man barn mot pedofiler som använder sig av direkta diskussionsforum som särskilt besöks av unga, för att arrangera personliga möten. Frågan är inte huruvida det är berättigat med förbud och bekämpning i dessa särskilda fall, utan snarare vilka medel man skall använda för att uppnå dessa mål.

| 3.11 | Tillhandahållare av Internetanslutning kan inte övervaka och kontrollera alla webbplatser och all kommunikation som finns på Internet (eftersom mycket faller inom ramen för privat post). Däremot måste en tillhandahållare som får en begäran av en domare, polis eller behörig barnskyddsorganisation omedelbart reagera på denna begäran eller på beslut om nedläggning av webbplatser och om identifikation av deras användare. Detta förutsätter att information om innehåll som lagts ut på nätet och om de användare som har besökt webbplatserna i fråga sparas under en viss tid. |
| --- | --- |

3.11

Tillhandahållare av Internetanslutning kan inte övervaka och kontrollera alla webbplatser och all kommunikation som finns på Internet (eftersom mycket faller inom ramen för privat post). Däremot måste en tillhandahållare som får en begäran av en domare, polis eller behörig barnskyddsorganisation omedelbart reagera på denna begäran eller på beslut om nedläggning av webbplatser och om identifikation av deras användare. Detta förutsätter att information om innehåll som lagts ut på nätet och om de användare som har besökt webbplatserna i fråga sparas under en viss tid.

| 3.12 | Kreditkortsföretag, sökmotorer och tillhandahållare av Internetanslutning bör genomföra stickprovskontroller för att spåra upp sidor med pedofili eller annat olagligt innehåll genom att följa ledtrådar som nyckelord och geografiska områden. Därefter skall de rapportera om dessa till polisen. Samma teknik bör användas för att identifiera ”kunder” som beställer barnpornografi och s.k. snuff movies
   (5) med kreditkort. Om det är nödvändigt bör man kräva sådana kontroller genom lagstiftning. Sökmotorer för Internet bör också minska möjligheterna för surfare att finna barnpornografi och annat olagligt innehåll genom sökord och fraser. |
| --- | --- |

3.12

Kreditkortsföretag, sökmotorer och tillhandahållare av Internetanslutning bör genomföra stickprovskontroller för att spåra upp sidor med pedofili eller annat olagligt innehåll genom att följa ledtrådar som nyckelord och geografiska områden. Därefter skall de rapportera om dessa till polisen. Samma teknik bör användas för att identifiera ”kunder” som beställer barnpornografi och s.k. snuff movies
   (5) med kreditkort. Om det är nödvändigt bör man kräva sådana kontroller genom lagstiftning. Sökmotorer för Internet bör också minska möjligheterna för surfare att finna barnpornografi och annat olagligt innehåll genom sökord och fraser.

| 3.13 | För detta krävs också från de offentliga myndigheternas sida anpassade bekämpningsmetoder, kvalificerad personal, ett omfattande gränsöverskridande samarbete och väl avvägda standarder på nationell, europeisk och internationell nivå som inte påverkar Internetanvändarnas frihet. Man måste dock samtidigt kunna hindra personer och grupper som utnyttjar Internet för att sprida olagligt innehåll och frivilligt blockera olämpligt och skadligt innehåll. |
| --- | --- |

3.13

För detta krävs också från de offentliga myndigheternas sida anpassade bekämpningsmetoder, kvalificerad personal, ett omfattande gränsöverskridande samarbete och väl avvägda standarder på nationell, europeisk och internationell nivå som inte påverkar Internetanvändarnas frihet. Man måste dock samtidigt kunna hindra personer och grupper som utnyttjar Internet för att sprida olagligt innehåll och frivilligt blockera olämpligt och skadligt innehåll.

| 3.14 | För att man skall uppnå resultat med dessa insatser bör de direkt beröra alla Internetanvändare. Användarna måste informeras om försiktighetsåtgärder som är nödvändiga att vidta och om medel att ta till för att skydda sig mot farligt eller oönskat innehåll eller mot att utnyttjas som mellanled för sådant innehåll. Enligt kommittén bör man inom ramen för den del av handlingsplanen som rör information och utbildning ge hög prioritet åt mobilisering av användarna, så att de tar ansvar för sig själva och de personer som är beroende av dem. T.ex. uppstår problem med oreglerade hälsorelaterade webbplatser. För att skydda sig bör också företag satsa på utbildning av personal och säkerhet för nätverk och webbplatser med e-handel. Även offentliga och privata administrationer och institutioner bör föra en sådan säkerhetspolitik och garantera diskretion när det gäller behandling av uppgifter, särskilt personliga uppgifter. En ökad medvetenhet om problemet bör åtföljas av insatser för att främja kvalitativt innehåll på nätet, och för att uppmuntra till off line-aktiviteter som alternativ till överdrivet Internetsurfande eller vissa rollspel som på lång sikt kan påverka omogna personer. |
| --- | --- |

3.14

För att man skall uppnå resultat med dessa insatser bör de direkt beröra alla Internetanvändare. Användarna måste informeras om försiktighetsåtgärder som är nödvändiga att vidta och om medel att ta till för att skydda sig mot farligt eller oönskat innehåll eller mot att utnyttjas som mellanled för sådant innehåll. Enligt kommittén bör man inom ramen för den del av handlingsplanen som rör information och utbildning ge hög prioritet åt mobilisering av användarna, så att de tar ansvar för sig själva och de personer som är beroende av dem. T.ex. uppstår problem med oreglerade hälsorelaterade webbplatser. För att skydda sig bör också företag satsa på utbildning av personal och säkerhet för nätverk och webbplatser med e-handel. Även offentliga och privata administrationer och institutioner bör föra en sådan säkerhetspolitik och garantera diskretion när det gäller behandling av uppgifter, särskilt personliga uppgifter. En ökad medvetenhet om problemet bör åtföljas av insatser för att främja kvalitativt innehåll på nätet, och för att uppmuntra till off line-aktiviteter som alternativ till överdrivet Internetsurfande eller vissa rollspel som på lång sikt kan påverka omogna personer.

| 3.15 | Internetanvändarna måste ha möjlighet att lätt kunna anmäla olagligt innehåll som de upptäcker på nätet till särskilda telejourer eller andra behöriga organ, eller till särskilda polisenheter, i syfte att underrätta de offentliga myndigheterna så att dessa kan vidta nödvändiga åtgärder när så behövs. Man bör varna föräldrar i länder där det ofta förekommer övergrepp mot barn för pornografiska ändamål på nätet och i andra medier, t.ex. i de länder som gränsar till EU. Detta skulle kunna ingå i vissa av RELEX-samarbetsprogrammen. |
| --- | --- |

3.15

Internetanvändarna måste ha möjlighet att lätt kunna anmäla olagligt innehåll som de upptäcker på nätet till särskilda telejourer eller andra behöriga organ, eller till särskilda polisenheter, i syfte att underrätta de offentliga myndigheterna så att dessa kan vidta nödvändiga åtgärder när så behövs. Man bör varna föräldrar i länder där det ofta förekommer övergrepp mot barn för pornografiska ändamål på nätet och i andra medier, t.ex. i de länder som gränsar till EU. Detta skulle kunna ingå i vissa av RELEX-samarbetsprogrammen.

| 3.16 | EESK stöder programmets särskilda målsättningar, dvs. att göra det möjligt för användarna att anmäla olagligt innehåll (hotlines), utveckla teknik för filtrering av oönskat innehåll, klassificera innehåll, bekämpa spam, uppmuntra självreglering inom industrin och sprida kunskaper om en säkrare teknikanvändning, men vill i sina särskilda kommentarer föreslå ytterligare några mål som vi anser vara nödvändiga att beakta. |
| --- | --- |

3.16

EESK stöder programmets särskilda målsättningar, dvs. att göra det möjligt för användarna att anmäla olagligt innehåll (hotlines), utveckla teknik för filtrering av oönskat innehåll, klassificera innehåll, bekämpa spam, uppmuntra självreglering inom industrin och sprida kunskaper om en säkrare teknikanvändning, men vill i sina särskilda kommentarer föreslå ytterligare några mål som vi anser vara nödvändiga att beakta.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén har redan tidigare uppmanat kommissionen att reducera den överdrivna byråkratin inom de program som finansieras av EU, framför allt för att underlätta finansieringen av mikroprojekt eller lokala icke-statliga organisationers projekt. EESK stöder kontroll som fokuseras på påtagliga resultat som uppnåtts inom ramen för programmet och ett effektivt genomförande av föreslagna lösningar. Lösningarna bör spridas på ett öppnare sätt. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén har redan tidigare uppmanat kommissionen att reducera den överdrivna byråkratin inom de program som finansieras av EU, framför allt för att underlätta finansieringen av mikroprojekt eller lokala icke-statliga organisationers projekt. EESK stöder kontroll som fokuseras på påtagliga resultat som uppnåtts inom ramen för programmet och ett effektivt genomförande av föreslagna lösningar. Lösningarna bör spridas på ett öppnare sätt.

| 4.2 | Kommittén anser att man bör överväga lagstiftningsåtgärder för att skydda slutanvändarna, genom detta program när så är möjligt, eller i annat fall genom ett nytt kommissionsinitiativ. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén anser att man bör överväga lagstiftningsåtgärder för att skydda slutanvändarna, genom detta program när så är möjligt, eller i annat fall genom ett nytt kommissionsinitiativ.

| 4.3 | Producenter av programvara som ger tillgång till Internet och av serveroperativsystem eller system för bekämpning av intrång bör bära fullt ansvar för sina produkter. Användarna bör få garantier för att programvaruproducenter använder den bästa tekniken som finns tillgänglig och regelbundet uppdaterar sina produkter. Självreglering, eller annars EU-lagstiftning, bör stärka kundernas garantier. |
| --- | --- |

4.3

Producenter av programvara som ger tillgång till Internet och av serveroperativsystem eller system för bekämpning av intrång bör bära fullt ansvar för sina produkter. Användarna bör få garantier för att programvaruproducenter använder den bästa tekniken som finns tillgänglig och regelbundet uppdaterar sina produkter. Självreglering, eller annars EU-lagstiftning, bör stärka kundernas garantier.

| 4.4 | Företag som tillhandahåller Internetanslutning bör erbjuda användarna (vilket många av dem redan gör) lätthanterliga antivirusprogram och program för filtrering av spam för e-post och bifogade filer. Detta innebär en kommersiell fördel för företag som gör ordentliga ansträngningar för att skydda sina kunder. Med anledning av att barn ofta kunskapsmässigt ligger ett steg före sina föräldrar när det gäller Internetanvändning bör system för filtrering av e-post, eliminering av virus och skydd mot intrång installeras i förväg och vara lätta att använda för vuxna utan några större tekniska kunskaper. |
| --- | --- |

4.4

Företag som tillhandahåller Internetanslutning bör erbjuda användarna (vilket många av dem redan gör) lätthanterliga antivirusprogram och program för filtrering av spam för e-post och bifogade filer. Detta innebär en kommersiell fördel för företag som gör ordentliga ansträngningar för att skydda sina kunder. Med anledning av att barn ofta kunskapsmässigt ligger ett steg före sina föräldrar när det gäller Internetanvändning bör system för filtrering av e-post, eliminering av virus och skydd mot intrång installeras i förväg och vara lätta att använda för vuxna utan några större tekniska kunskaper.

| 4.5 | Programmet bör också främja forskning om specialiserade programvaror och andra medel för att kontrollera ”sårbarheten” hos de koder som används för olika programvaror för säkerhet och skydd. Vidare bör det anmoda eller, om det behövs, tvinga leverantörerna att snabbt genomföra patches (uppdateringar) för alla konstaterade eller rapporterade brister som möjliggör intrång samt utveckla effektivare hårdvaru- eller mjukvarubaserade brandväggar liksom metoder för filtrering och identifiering av olika innehålls ursprung. |
| --- | --- |

4.5

Programmet bör också främja forskning om specialiserade programvaror och andra medel för att kontrollera ”sårbarheten” hos de koder som används för olika programvaror för säkerhet och skydd. Vidare bör det anmoda eller, om det behövs, tvinga leverantörerna att snabbt genomföra patches (uppdateringar) för alla konstaterade eller rapporterade brister som möjliggör intrång samt utveckla effektivare hårdvaru- eller mjukvarubaserade brandväggar liksom metoder för filtrering och identifiering av olika innehålls ursprung.

| 4.6 | Kommittén hade gärna sett att utvärderingen av effektiviteten och de resultat som uppnåtts inom ramen för den föregående handlingsplanen för ett säkrare Internet, klassificerat enligt problemtyper som projekten haft, hade fått större spridning. Det vore lämpligt att försäkra sig om att alla länkar till finansierade projekt förblir aktiva och bli mer kända bland användarna. Kommissionens webbplats bör också innehålla information om initiativ och erfarenheter i medlemsstaterna eller tredje land när det gäller att sprida kunskap, utbyte och samarbete av nytta. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén hade gärna sett att utvärderingen av effektiviteten och de resultat som uppnåtts inom ramen för den föregående handlingsplanen för ett säkrare Internet, klassificerat enligt problemtyper som projekten haft, hade fått större spridning. Det vore lämpligt att försäkra sig om att alla länkar till finansierade projekt förblir aktiva och bli mer kända bland användarna. Kommissionens webbplats bör också innehålla information om initiativ och erfarenheter i medlemsstaterna eller tredje land när det gäller att sprida kunskap, utbyte och samarbete av nytta.

| 4.7 | Det är fullt möjligt att vidta rättsliga åtgärder. Både tillhandahållare av Internet, kreditkortsföretag och sökmotorer kan regleras och vissa tillämpar redan självreglering. De straffrättsliga påföljderna för webbplatser som stöder terrorism, rasism, självmord eller barnpornografi bör vara stränga och avskräckande. Större internationella insatser bör göras för att identifiera och lokalisera sådana webbplatser, för att i största möjliga utsträckning se till att de läggs ned, och i annat fall inleda förhandlingar om detta med de länder där webbplatserna hör hemma. |
| --- | --- |

4.7

Det är fullt möjligt att vidta rättsliga åtgärder. Både tillhandahållare av Internet, kreditkortsföretag och sökmotorer kan regleras och vissa tillämpar redan självreglering. De straffrättsliga påföljderna för webbplatser som stöder terrorism, rasism, självmord eller barnpornografi bör vara stränga och avskräckande. Större internationella insatser bör göras för att identifiera och lokalisera sådana webbplatser, för att i största möjliga utsträckning se till att de läggs ned, och i annat fall inleda förhandlingar om detta med de länder där webbplatserna hör hemma.

5.   Slutsatser

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder en fortsättning och utvidgning av programmet Safer Internet Plus (EESK begärde för övrigt att man skulle upprätta programmet) och menar att det allvarliga och utbredda missbruket, framför allt det som riktar sig mot barn, i varje enskilt fall kräver omedelbara och kompletterande lagstiftningsåtgärder och praktiska insatser:

| — | En allmän skyldighet för alla berörda operatörer att skydda barn och mer allmänt alla användare, framför allt de mest sårbara. |
| --- | --- |

—

En allmän skyldighet för alla berörda operatörer att skydda barn och mer allmänt alla användare, framför allt de mest sårbara.

| — | Automatisk installering av filtreringssystem. |
| --- | --- |

—

Automatisk installering av filtreringssystem.

| — | Tydliga säkerhetsmeddelanden på alla hemsidor (på välkomstsidorna) och portaler med åtkomst till chat rooms för on line-diskussioner. |
| --- | --- |

—

Tydliga säkerhetsmeddelanden på alla hemsidor (på välkomstsidorna) och portaler med åtkomst till chat rooms för on line-diskussioner.

| — | Stöd till sammanslutningar som upprättar direktlinjer (hotlines) för rapportering av webbplatser och aktiviteter på Internet som är skadliga för barn. |
| --- | --- |

—

Stöd till sammanslutningar som upprättar direktlinjer (hotlines) för rapportering av webbplatser och aktiviteter på Internet som är skadliga för barn.

| — | Blockering av kreditkortsanvändning för beställning av barnpornografi och annat olagligt innehåll på nätet samt penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Blockering av kreditkortsanvändning för beställning av barnpornografi och annat olagligt innehåll på nätet samt penningtvätt.

| — | Varningar och insatser som riktar sig direkt till föräldrar, lärare och myndigheter i de länder som har stora problem med övergrepp mot barn för barnpornografiska ändamål. |
| --- | --- |

—

Varningar och insatser som riktar sig direkt till föräldrar, lärare och myndigheter i de länder som har stora problem med övergrepp mot barn för barnpornografiska ändamål.

| — | Fler åtgärder när det gäller förbindelsen mellan utnyttjande av barn och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Fler åtgärder när det gäller förbindelsen mellan utnyttjande av barn och organiserad brottslighet.

| — | System för identifiering av och information om skadligt innehåll, bekämpning av rasistiskt innehåll samt spridning av information om försök till bedrägeri eller försäljning av hälsovådliga ämnen på Internet, i syfte att skydda sårbara eller dåligt informerade personer. |
| --- | --- |

—

System för identifiering av och information om skadligt innehåll, bekämpning av rasistiskt innehåll samt spridning av information om försök till bedrägeri eller försäljning av hälsovådliga ämnen på Internet, i syfte att skydda sårbara eller dåligt informerade personer.

| — | Samarbete och gemensamma regler på internationell nivå för en effektivare bekämpning av spam. |
| --- | --- |

—

Samarbete och gemensamma regler på internationell nivå för en effektivare bekämpning av spam.

| — | Internationellt samarbete (förbättrat system för tidig varning) och avskräckande straffrättsliga sanktioner mot personer som sprider datavirus och olagligt använder privata och offentliga nätverk i kriminellt syfte (intrång i nätverk för industrispionage, olaglig användning av bredband och andra olagliga handlingar). |
| --- | --- |

—

Internationellt samarbete (förbättrat system för tidig varning) och avskräckande straffrättsliga sanktioner mot personer som sprider datavirus och olagligt använder privata och offentliga nätverk i kriminellt syfte (intrång i nätverk för industrispionage, olaglig användning av bredband och andra olagliga handlingar).

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://www.europa.eu.int/information_society/programmes/iap/index_en.htm

1

(2)  Dessa teman motsvarar en tidigare begäran från kommittén.

2

(3)  EESK:s yttrande om ”Ett program för skydd av barn på Internet” (föredragande: Ann Davison), EGT C 48, 21.2 2002, och yttrandet om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi” (föredragande: Daniel Retureau), EGT C 48, 21.2 2002 samt yttrandet om ”Grönbok om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna” (föredragande: Jocelyn Barrow), EGT C 287, 22.9 1997.

3

(4)  ”Technical Barriers to Trade”. Avtal rörande tekniska hinder för handel och tillhandahållande av tjänster. Se t.ex. det oavslutade målet USA/Antigua och Barbuda om spel om pengar i offshore-miljö, panelbeslut som har lett till klagomål till WTO (http://www.wto.org/french/tratop_f/dispu_f/distabase_wto_members1_f.htm), dokument 03-4429 WT/DS285/3 av den 26 augusti 2003.

4

(5)  Filmer där det kraftiga våldet, tortyren och morden är verkliga.

5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/141

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Möjligheter att nå Europa sjövägen i framtiden: utvecklingstendenser och nödvändiga anpassningar”

(2005/C 157/25)

Den 1 juli 2004 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Möjligheter att nå Europa sjövägen i framtiden – utvecklingstendenser och anpassningar som måste göras”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 24 november 2004. Föredragande var Jan Simons.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 124 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Sjötransporterna från, till och mellan länderna i Europeiska unionen är av stor betydelse. Årligen fraktas över 3500 miljoner ton till och från EU:s ca 1 000 kusthamnar. Därutöver transporteras årligen ungefär 350 miljoner passagerare på färjor och kryssningsfartyg. |
| --- | --- |

1.1

Sjötransporterna från, till och mellan länderna i Europeiska unionen är av stor betydelse. Årligen fraktas över 3500 miljoner ton till och från EU:s ca 1 000 kusthamnar. Därutöver transporteras årligen ungefär 350 miljoner passagerare på färjor och kryssningsfartyg.

| 1.2 | Över 90 % av transporterna mellan Europa och resten av världen sker via kusthamnarna. Dessutom sker 40 % av trafiken inom Europa sjövägen. Sjötransporter är ett relativt miljövänligt och energisnålt transportsätt. I jämförelse med vägtransporter kan sjötransporter vara 13 gånger mindre förorenande när det gäller utsläpp av CO2 och olika partiklar, och 19 gånger mindre förorenande när det gäller utsläpp av CHx (1). |
| --- | --- |

1.2

Över 90 % av transporterna mellan Europa och resten av världen sker via kusthamnarna. Dessutom sker 40 % av trafiken inom Europa sjövägen. Sjötransporter är ett relativt miljövänligt och energisnålt transportsätt. I jämförelse med vägtransporter kan sjötransporter vara 13 gånger mindre förorenande när det gäller utsläpp av CO2 och olika partiklar, och 19 gånger mindre förorenande när det gäller utsläpp av CHx (1).

| 1.3 | Ca 250 000 människor arbetar i Europas hamnar eller inom tjänstesektorer som är direkt kopplade till dessa. Sammanlagt arbetar ca 2,5 miljoner människor i Europa inom sjöfartssektorn, som genererar ca 111 miljarder euro i mervärde. Det visar tydligt hur viktig sjötransporten är för Europa. |
| --- | --- |

1.3

Ca 250 000 människor arbetar i Europas hamnar eller inom tjänstesektorer som är direkt kopplade till dessa. Sammanlagt arbetar ca 2,5 miljoner människor i Europa inom sjöfartssektorn, som genererar ca 111 miljarder euro i mervärde. Det visar tydligt hur viktig sjötransporten är för Europa.

| 1.4 | Sjötransporterna inom, från och till Europa ökar årligen. Det är viktigt att EU noga följer utvecklingen inom sjöfartsektorn och i tid stimulerar och, om så krävs, eventuellt själv vidtar lämpliga åtgärder för att kunna hantera tillväxten. |
| --- | --- |

1.4

Sjötransporterna inom, från och till Europa ökar årligen. Det är viktigt att EU noga följer utvecklingen inom sjöfartsektorn och i tid stimulerar och, om så krävs, eventuellt själv vidtar lämpliga åtgärder för att kunna hantera tillväxten.

| 1.5 | Sjötransporterna kan delas in i olika typer och kategorier: utifrån mål: rekreation eller kommersiella ändamål; utifrån organisationsform: trampfartstjänster och linjesjöfart; utifrån farvatten: högsjöfart eller närsjöfart; utifrån frakt: passagerartransporter eller godstransporter. Det är i synnerhet kommersiella transporter och de fyra sistnämnda kategorierna som berör inre marknaden och som detta yttrande gäller. |
| --- | --- |

1.5

Sjötransporterna kan delas in i olika typer och kategorier: utifrån mål: rekreation eller kommersiella ändamål; utifrån organisationsform: trampfartstjänster och linjesjöfart; utifrån farvatten: högsjöfart eller närsjöfart; utifrån frakt: passagerartransporter eller godstransporter. Det är i synnerhet kommersiella transporter och de fyra sistnämnda kategorierna som berör inre marknaden och som detta yttrande gäller.

| 1.6 | Inom passagerartransporter skiljer man främst mellan kryssnings- och färjetrafik (roll-on- roll off-trafik). Godstrafiken till sjöss delas in utifrån typ av last:






  — | Torr bulklast. Bulklasten lastas på särskilda bulkfartyg. Exempel på sådan last är malm, kol och spannmål. |
| --- | --- | --- |

1.6

Inom passagerartransporter skiljer man främst mellan kryssnings- och färjetrafik (roll-on- roll off-trafik). Godstrafiken till sjöss delas in utifrån typ av last:

—

Torr bulklast. Bulklasten lastas på särskilda bulkfartyg. Exempel på sådan last är malm, kol och spannmål.

| — | Flytande bulklast. Denna lastas i tankfartyg. Som exempel kan ges råolja, oljeprodukter och kemikalier. |
| --- | --- |

—

Flytande bulklast. Denna lastas i tankfartyg. Som exempel kan ges råolja, oljeprodukter och kemikalier.

| — | Stycklast. Denna typ av last indelas i last som rullas på och av, annan stycklast eller containrar. |
| --- | --- |

—

Stycklast. Denna typ av last indelas i last som rullas på och av, annan stycklast eller containrar.

2.   Skiss över marknadsläget för de olika kategorierna

| 2.1 | Kryssningsfartygen och färje- och ro-ro-fartygen avser passagerartrafik, men av helt olika slag. Kryssningstrafik är en form av turism per båt, medan färjetrafik, som för övrigt också kan ske med ro- ro-fartyg, seglar mellan hamn A och B och även kan användas för gods. Totalt sett transporterar passagerartrafiken i EU 350 miljoner passagerare. Av dessa står kryssningstrafiken för ca 4 miljoner. |
| --- | --- |

2.1

Kryssningsfartygen och färje- och ro-ro-fartygen avser passagerartrafik, men av helt olika slag. Kryssningstrafik är en form av turism per båt, medan färjetrafik, som för övrigt också kan ske med ro- ro-fartyg, seglar mellan hamn A och B och även kan användas för gods. Totalt sett transporterar passagerartrafiken i EU 350 miljoner passagerare. Av dessa står kryssningstrafiken för ca 4 miljoner.

| 2.2 | De största kryssningshamnarna i Europa är Barcelona (832 000 passagerare), Palma de Mallorca (665 000), Venedig (634 000), Neapel (534 000), Southampton (533 000) och Civitavecchia (520 000). Det största kryssningsfartyget, Queen Mary 2, har tagits i bruk i år och har en längd på 345 meter, en bredd på 41 meter och 10,3 meters djupgående.
  Längdmässigt kan Queen Mary 2 jämföras med de största bulkfärjorna och containerfartygen. Djupgåendet hos kryssningsfartyg är emellertid begränsat i jämförelse med container- och bulkfartyg, och de har ingen större svårighet att anlöpa de stora hamnarna. |
| --- | --- |

2.2

De största kryssningshamnarna i Europa är Barcelona (832 000 passagerare), Palma de Mallorca (665 000), Venedig (634 000), Neapel (534 000), Southampton (533 000) och Civitavecchia (520 000). Det största kryssningsfartyget, Queen Mary 2, har tagits i bruk i år och har en längd på 345 meter, en bredd på 41 meter och 10,3 meters djupgående.

Längdmässigt kan Queen Mary 2 jämföras med de största bulkfärjorna och containerfartygen. Djupgåendet hos kryssningsfartyg är emellertid begränsat i jämförelse med container- och bulkfartyg, och de har ingen större svårighet att anlöpa de stora hamnarna.

| 2.3 | Färjetrafiken sker ofta med kombinerade passagerar- och lastfartyg med gods som kan rullas på och av. Inom EU sker färjetrafiken mellan det europeiska fastlandet och Storbritannien, Skandinavien, de baltiska staterna och Kanarieöarna. Framför allt i Medelhavsområdet är nätverket av färjeförbindelser utbrett, även till länder utanför EU. De största färjorna och ro-ro-fartygen är Pride of Rotterdam och Pride of Hull, som är systerskepp från rederiet P&O North Sea Ferries. Fartygen är 215 meter långa, 32 meter breda och har ett begränsat djupgående på 6,3 meter. |
| --- | --- |

2.3

Färjetrafiken sker ofta med kombinerade passagerar- och lastfartyg med gods som kan rullas på och av. Inom EU sker färjetrafiken mellan det europeiska fastlandet och Storbritannien, Skandinavien, de baltiska staterna och Kanarieöarna. Framför allt i Medelhavsområdet är nätverket av färjeförbindelser utbrett, även till länder utanför EU. De största färjorna och ro-ro-fartygen är Pride of Rotterdam och Pride of Hull, som är systerskepp från rederiet P&O North Sea Ferries. Fartygen är 215 meter långa, 32 meter breda och har ett begränsat djupgående på 6,3 meter.

| 2.4 | Bortsett från att möjligheterna att anlöpa en viss hamn ibland kan vara begränsade är det för närvarande inte nödvändigt att på EU-nivå uppmärksamma de fysiska tillträdesmöjligheterna till Europa för denna kategori. Det finns redan i dag garantier för att dessa kategorier i framtiden skall kunna anlöpa Europa, och därför är också en ytterligare tillväxt fullt möjlig när det gäller dessa transportformer. |
| --- | --- |

2.4

Bortsett från att möjligheterna att anlöpa en viss hamn ibland kan vara begränsade är det för närvarande inte nödvändigt att på EU-nivå uppmärksamma de fysiska tillträdesmöjligheterna till Europa för denna kategori. Det finns redan i dag garantier för att dessa kategorier i framtiden skall kunna anlöpa Europa, och därför är också en ytterligare tillväxt fullt möjlig när det gäller dessa transportformer.

| 2.5 | Den torra och flytande bulklasten är av stor vikt för den europeiska industrin. När det gäller lastmängder och fartygsstorlek skedde en enorm tillväxt under 1960- och 1970-talen inom transport av torr och flytande bulklast till Europa. |
| --- | --- |

2.5

Den torra och flytande bulklasten är av stor vikt för den europeiska industrin. När det gäller lastmängder och fartygsstorlek skedde en enorm tillväxt under 1960- och 1970-talen inom transport av torr och flytande bulklast till Europa.

| 2.6 | Till följd av Suezkanalens stängning efter sexdagarskriget och den ihållande efterfrågan på råolja växte den maximala fartygsstorleken inom transport av flytande bulklast från 85 000 dwt 1968 till 560 000 dwt (2) 1976. Ett flertal hamnar i Europa såg då till att skapa möjligheter för att ta emot dessa fartyg. I samband med den första oljekrisen 1973 visade sig dessa fartyg inte vara vinstgivande och man beslutade så småningom att skrota dem. När nya tankfartyg byggdes på 1980- och 1990-talen utökades inte storleken ytterligare. De stora tankfartygen ligger runt 300 000 dwt. Först år 2002 byggdes ytterligare några ULCC (Ultra Large Crude Carrier) på 400 000 dwt. Hamnkapaciteten är fortfarande tillräcklig för att kunna ge plats åt dessa. |
| --- | --- |

2.6

Till följd av Suezkanalens stängning efter sexdagarskriget och den ihållande efterfrågan på råolja växte den maximala fartygsstorleken inom transport av flytande bulklast från 85 000 dwt 1968 till 560 000 dwt (2) 1976. Ett flertal hamnar i Europa såg då till att skapa möjligheter för att ta emot dessa fartyg. I samband med den första oljekrisen 1973 visade sig dessa fartyg inte vara vinstgivande och man beslutade så småningom att skrota dem. När nya tankfartyg byggdes på 1980- och 1990-talen utökades inte storleken ytterligare. De stora tankfartygen ligger runt 300 000 dwt. Först år 2002 byggdes ytterligare några ULCC (Ultra Large Crude Carrier) på 400 000 dwt. Hamnkapaciteten är fortfarande tillräcklig för att kunna ge plats åt dessa.

| 2.7 | En liknande utveckling har skett inom den torra bulklasttransporten sedan slutet av 1960-talet. Utvecklingen ledde till tillverkningen av fartyget ”Berge Stahl” på 365 000 dwt, som sedan 18 år tillbaka fraktar järnmalm från Brasilien till Rotterdam och som med sina 23 meter i djupgående (26 fot) inte kan gå in någon annanstans i världen. En klar majoritet av de nya bulkfartygen ligger emellertid sedan 1980-talet på mellan 150 000 och 175 000 dwt. Detta tyder på att marknaderna för torra och flytande bulktransporter utvecklats fullt ut och att de europeiska kusthamnarna, i den mån de anlöps, har anpassat sig i så stor utsträckning att de till och med har kapacitet att ta emot det största bulkfartyget i värden. Någon större tillväxt i last och fartygsstorlek förväntas inte längre ske. Det finns dock redan i dag garantier för att för dessa kategorier skall kunna anlöpa de europeiska hamnarna i framtiden. |
| --- | --- |

2.7

En liknande utveckling har skett inom den torra bulklasttransporten sedan slutet av 1960-talet. Utvecklingen ledde till tillverkningen av fartyget ”Berge Stahl” på 365 000 dwt, som sedan 18 år tillbaka fraktar järnmalm från Brasilien till Rotterdam och som med sina 23 meter i djupgående (26 fot) inte kan gå in någon annanstans i världen. En klar majoritet av de nya bulkfartygen ligger emellertid sedan 1980-talet på mellan 150 000 och 175 000 dwt. Detta tyder på att marknaderna för torra och flytande bulktransporter utvecklats fullt ut och att de europeiska kusthamnarna, i den mån de anlöps, har anpassat sig i så stor utsträckning att de till och med har kapacitet att ta emot det största bulkfartyget i värden. Någon större tillväxt i last och fartygsstorlek förväntas inte längre ske. Det finns dock redan i dag garantier för att för dessa kategorier skall kunna anlöpa de europeiska hamnarna i framtiden.

| 2.8 | För stycklast används vanliga lastfartyg och kombinationsfartyg. Sedan containrar utvecklades har stycklastmarknaden minskat dramatiskt och begränsats till nischmarknader såsom transporter till Afrika och transporter inom den specialiserade frukthandeln. Fartygen är begränsade i omfång till ca 40 000 dwt och fartygsstorleken ökar inte längre. |
| --- | --- |

2.8

För stycklast används vanliga lastfartyg och kombinationsfartyg. Sedan containrar utvecklades har stycklastmarknaden minskat dramatiskt och begränsats till nischmarknader såsom transporter till Afrika och transporter inom den specialiserade frukthandeln. Fartygen är begränsade i omfång till ca 40 000 dwt och fartygsstorleken ökar inte längre.

| 2.9 | Containertransporter håller däremot på att genomgå en enorm strukturell utveckling, både när det gäller omfång och fartygsstorlek. Det första fartyg som transporterade containrar mellan USA och Europa var Fairland år 1966. Fairland från rederiet Sea-Land hade en kapacitet på 266 containrar på 35 fot. I dagsläget är CSCL Europe på 8 500 TEU (Twenty Foot Equivalent Units – tjugofotsenheter) det största containerfartyget i världen, och fartyg på 9 200 TEU håller nu på att byggas. CSCL Europe är 334 meter långt, 42,8 meter brett och har ett maximalt djupgående på 14,5 meter.
  I följande figur visas det största containerfartyg som byggdes ett visst år. En häpnadsväckande tillväxt har skett sedan 1995. För närvarande finns beställningar på 156 fartyg med en kapacitet på över 7 000 TEU. |
| --- | --- |

2.9

Containertransporter håller däremot på att genomgå en enorm strukturell utveckling, både när det gäller omfång och fartygsstorlek. Det första fartyg som transporterade containrar mellan USA och Europa var Fairland år 1966. Fairland från rederiet Sea-Land hade en kapacitet på 266 containrar på 35 fot. I dagsläget är CSCL Europe på 8 500 TEU (Twenty Foot Equivalent Units – tjugofotsenheter) det största containerfartyget i världen, och fartyg på 9 200 TEU håller nu på att byggas. CSCL Europe är 334 meter långt, 42,8 meter brett och har ett maximalt djupgående på 14,5 meter.

I följande figur visas det största containerfartyg som byggdes ett visst år. En häpnadsväckande tillväxt har skett sedan 1995. För närvarande finns beställningar på 156 fartyg med en kapacitet på över 7 000 TEU.

Image

| 2.10 | Sannolikt kommer det inte att dröja länge förrän beställningar görs på fartyg på 10 000 TEU, och så småningom 12 000 TEU, som fortfarande kräver endast en motor. Det finns till och med beräkningar (3) på vad den yttersta gränsen skulle kunna vara. På grund av klipptröskeln i Malackasundet, som utgör ett viktigt led i handelsrutten till Asien, ligger gränsen på 18 000 TEU. Då handlar det visserligen om två motorer, och transportpriset per container stiger anmärkningsvärt. Det ligger dock ingen automatik i att containerfartyg på interkontinentala rutter skulle växa till de tekniskt och geografiskt möjliga gränserna. Och detta har inte heller skett under de senaste årtiondena med fartyg för interkontinentala transporter av torr och flytande bulklast. |
| --- | --- |

2.10

Sannolikt kommer det inte att dröja länge förrän beställningar görs på fartyg på 10 000 TEU, och så småningom 12 000 TEU, som fortfarande kräver endast en motor. Det finns till och med beräkningar (3) på vad den yttersta gränsen skulle kunna vara. På grund av klipptröskeln i Malackasundet, som utgör ett viktigt led i handelsrutten till Asien, ligger gränsen på 18 000 TEU. Då handlar det visserligen om två motorer, och transportpriset per container stiger anmärkningsvärt. Det ligger dock ingen automatik i att containerfartyg på interkontinentala rutter skulle växa till de tekniskt och geografiskt möjliga gränserna. Och detta har inte heller skett under de senaste årtiondena med fartyg för interkontinentala transporter av torr och flytande bulklast.

| 2.11 | Under senare år har i synnerhet de interkontinentala containertransporterna från och till Europa ökat kraftigt. Den fortskridande globaliseringen och Kinas allt starkare ställning som produktionsland har lett till att exempelvis de nordvästeuropeiska containerhamnarna från Hamburg till Le Havre på senare år har erfarit en strukturell tillväxt på ca 10 % per år. Även hamnarna i Medelhavsområdet har genomgått en explosionsartad tillväxt. |
| --- | --- |

2.11

Under senare år har i synnerhet de interkontinentala containertransporterna från och till Europa ökat kraftigt. Den fortskridande globaliseringen och Kinas allt starkare ställning som produktionsland har lett till att exempelvis de nordvästeuropeiska containerhamnarna från Hamburg till Le Havre på senare år har erfarit en strukturell tillväxt på ca 10 % per år. Även hamnarna i Medelhavsområdet har genomgått en explosionsartad tillväxt.

| 2.12 | De stora containerfartygen från exempelvis Fjärran Östern använder enbart ett begränsat antal hamnar i Europa, dels för att de är för stora för många hamnar, dels för att fartygen är så dyra att man inte vill förlora för mycket tid i hamnar. I Europa anlöper de stora fartygen vanligtvis två eller tre hamnar i Medelhavsområdet och vanligen fyra i Nordvästeuropa. Från dessa stora containerhamnar sprids sedan containrarna till andra delar av Europa, antingen till havs med hjälp av ett utbrett nätverk av matarförbindelser eller landvägen. I växande utsträckning används järnvägar samt inre vattenvägar. |
| --- | --- |

2.12

De stora containerfartygen från exempelvis Fjärran Östern använder enbart ett begränsat antal hamnar i Europa, dels för att de är för stora för många hamnar, dels för att fartygen är så dyra att man inte vill förlora för mycket tid i hamnar. I Europa anlöper de stora fartygen vanligtvis två eller tre hamnar i Medelhavsområdet och vanligen fyra i Nordvästeuropa. Från dessa stora containerhamnar sprids sedan containrarna till andra delar av Europa, antingen till havs med hjälp av ett utbrett nätverk av matarförbindelser eller landvägen. I växande utsträckning används järnvägar samt inre vattenvägar.

| 2.13 | I synnerhet i de viktigaste europeiska containerhamnarna (4) blir det allt vanligare med trafikstockningar i samband med hanteringen av det tilltagande containerflödet i hamnterminalerna och transiteringen. Utöver åtgärder inriktade på terminalerna, däribland insatser för att utvidga terminalerna, rekommenderas en effektiv organisation av för- och eftertransporterna både sjö- och landvägen. |
| --- | --- |

2.13

I synnerhet i de viktigaste europeiska containerhamnarna (4) blir det allt vanligare med trafikstockningar i samband med hanteringen av det tilltagande containerflödet i hamnterminalerna och transiteringen. Utöver åtgärder inriktade på terminalerna, däribland insatser för att utvidga terminalerna, rekommenderas en effektiv organisation av för- och eftertransporterna både sjö- och landvägen.

| 2.14 | Dessutom måste hamnarna lägga stor vikt vid att uppfylla de nya säkerhetskraven, så att omlastnings- och transportprocesserna kan ske så smidigt som möjligt trots de ökade kontrollerna. |
| --- | --- |

2.14

Dessutom måste hamnarna lägga stor vikt vid att uppfylla de nya säkerhetskraven, så att omlastnings- och transportprocesserna kan ske så smidigt som möjligt trots de ökade kontrollerna.

| 2.15 | Med tanke på den storleksutökning som beskrivs i punkterna 2.9–2.10 ovan är det inte uppenbart att djuphavscontainerfartygen kan fördelas över andra europeiska hamnar. Viktiga anledningar till detta kan hänga ihop med fysiska begränsningar, såsom otillräckligt djupgående, bristfälliga anläggningar, för långa restider eller alltför liten lastmängd (5) för att det skall löna sig att lägga till. Detta gäller dock inte alltid, eftersom den ekonomiska dynamiken kan leda till ökad ekonomisk aktivitet även i små hamnar. |
| --- | --- |

2.15

Med tanke på den storleksutökning som beskrivs i punkterna 2.9–2.10 ovan är det inte uppenbart att djuphavscontainerfartygen kan fördelas över andra europeiska hamnar. Viktiga anledningar till detta kan hänga ihop med fysiska begränsningar, såsom otillräckligt djupgående, bristfälliga anläggningar, för långa restider eller alltför liten lastmängd (5) för att det skall löna sig att lägga till. Detta gäller dock inte alltid, eftersom den ekonomiska dynamiken kan leda till ökad ekonomisk aktivitet även i små hamnar.

3.   Förbindelser med omlandet

| 3.1 | De flesta containrar som lastas om i de europeiska hamnarna måste sedan transporteras vidare. En del transporteras sjövägen i mindre fartyg till andra hamnar. De flesta transporteras dock med hjälp av lastbilar, på inre vattenvägar eller på järnväg till det europeiska inlandet. Transportkapaciteten måste således följa tillväxten inom containertrafiken, och i linje med EU-politiken bör inre vattenvägar, järnvägar och närsjöfart främjas i så stor utsträckning som möjligt utan att vägtransporter för den skull missgynnas. |
| --- | --- |

3.1

De flesta containrar som lastas om i de europeiska hamnarna måste sedan transporteras vidare. En del transporteras sjövägen i mindre fartyg till andra hamnar. De flesta transporteras dock med hjälp av lastbilar, på inre vattenvägar eller på järnväg till det europeiska inlandet. Transportkapaciteten måste således följa tillväxten inom containertrafiken, och i linje med EU-politiken bör inre vattenvägar, järnvägar och närsjöfart främjas i så stor utsträckning som möjligt utan att vägtransporter för den skull missgynnas.

| 3.2 | EU ger till exempel betydande stöd till den inomeuropeiska närsjöfarten. Till stödbeviljade åtgärder hör även det nya ännu inte konkretiserade ”Motorways of the Sea”-programmet, inom ramen för de transeuropeiska transportnäten. Närmare bestämt skulle TEN-T-budgeten enligt de nya förslagen (av den 16 juli 2004) uppgå till 20,35 miljarder euro, medan Marco Polo II-programmet skulle innefatta motorvägar till sjöss och trafikregleringsåtgärder med en budget på upp till 740 miljoner euro. |
| --- | --- |

3.2

EU ger till exempel betydande stöd till den inomeuropeiska närsjöfarten. Till stödbeviljade åtgärder hör även det nya ännu inte konkretiserade ”Motorways of the Sea”-programmet, inom ramen för de transeuropeiska transportnäten. Närmare bestämt skulle TEN-T-budgeten enligt de nya förslagen (av den 16 juli 2004) uppgå till 20,35 miljarder euro, medan Marco Polo II-programmet skulle innefatta motorvägar till sjöss och trafikregleringsåtgärder med en budget på upp till 740 miljoner euro.

| 3.3. | ”Motorways of the Sea”-begreppet utvecklades av Europeiska kommissionen som komplement till det stöd som beviljas andra transportmedel inom ramen för de transeuropeiska transportnäten. En sådan motorväg till sjöss utgör ett verkligt alternativ till vägtrafiken i Europa utan onödiga förfaranden och med effektiva intermodala förbindelser. Målet med programmet är att minska trycket på de europeiska transitrutterna och förbättra möjligheterna att nå avlägsna och isolerade områden och länder. |
| --- | --- |

3.3.

”Motorways of the Sea”-begreppet utvecklades av Europeiska kommissionen som komplement till det stöd som beviljas andra transportmedel inom ramen för de transeuropeiska transportnäten. En sådan motorväg till sjöss utgör ett verkligt alternativ till vägtrafiken i Europa utan onödiga förfaranden och med effektiva intermodala förbindelser. Målet med programmet är att minska trycket på de europeiska transitrutterna och förbättra möjligheterna att nå avlägsna och isolerade områden och länder.

| 3.4 | Genom att förbättra hamnarna och samarbetet mellan olika hamnar främjar man närsjöfarten. Nyckeln till framgång är hög tjänstefrekvens med stor lastmängd. Marknadspotential och kommersiellt utnyttjande är också av stor vikt för närsjöfartsförbindelsernas ekonomiska bärkraft. |
| --- | --- |

3.4

Genom att förbättra hamnarna och samarbetet mellan olika hamnar främjar man närsjöfarten. Nyckeln till framgång är hög tjänstefrekvens med stor lastmängd. Marknadspotential och kommersiellt utnyttjande är också av stor vikt för närsjöfartsförbindelsernas ekonomiska bärkraft.

| 3.5 | Det är även väsentligt att inom EU fästa stor vikt vid inlandstransporterna. EU:s transportpolitik, som även omfattar transportinfrastruktur, är ett bevis på det. Med utgångspunkt i transportpolitiken eftersträvas effektivitet och ändamålsenlighet genom fri marknadsbildning, med hänsyn tagen till andra samhälleliga värden såsom hållbarhet. |
| --- | --- |

3.5

Det är även väsentligt att inom EU fästa stor vikt vid inlandstransporterna. EU:s transportpolitik, som även omfattar transportinfrastruktur, är ett bevis på det. Med utgångspunkt i transportpolitiken eftersträvas effektivitet och ändamålsenlighet genom fri marknadsbildning, med hänsyn tagen till andra samhälleliga värden såsom hållbarhet.

| 3.6 | Lagstiftningen när det gäller vägtransporter och inre vattenvägar är klar och tillämpas redan, medan processen när det gäller järnvägstransporter inom hela det europeiska nätet äntligen har inletts. Delvis med tanke på den utveckling som sker inom containertransporten (se ovan) vore det mycket positivt om denna process påskyndades. |
| --- | --- |

3.6

Lagstiftningen när det gäller vägtransporter och inre vattenvägar är klar och tillämpas redan, medan processen när det gäller järnvägstransporter inom hela det europeiska nätet äntligen har inletts. Delvis med tanke på den utveckling som sker inom containertransporten (se ovan) vore det mycket positivt om denna process påskyndades.

4.   Hamnkategorier

| 4.1 | Inom EU:s beslutsprocess (6) görs endast åtskillnad mellan tre kategorier TEN-hamnar:






  a: | Internationella kusthamnar med en årlig omlastningsmängd på 1,5 miljoner ton eller 200 000 passagerare. |
| --- | --- | --- |

4.1

Inom EU:s beslutsprocess (6) görs endast åtskillnad mellan tre kategorier TEN-hamnar:

a:

Internationella kusthamnar med en årlig omlastningsmängd på 1,5 miljoner ton eller 200 000 passagerare.

| b: | Kusthamnar med en årlig omlastningsmängd på 0,5 miljoner ton eller 100 000–199 000 passagerare och som är utrustade att ta emot närsjöfartstrafik. |
| --- | --- |

b:

Kusthamnar med en årlig omlastningsmängd på 0,5 miljoner ton eller 100 000–199 000 passagerare och som är utrustade att ta emot närsjöfartstrafik.

| c: | Regionala kusthamnar som inte uppfyller kriterierna i A och B, belägna på öar eller i avlägsna regioner. |
| --- | --- |

c:

Regionala kusthamnar som inte uppfyller kriterierna i A och B, belägna på öar eller i avlägsna regioner.

| 4.2 | Denna åtskillnad har hittills inte lett till att strategin förändrats innehållsmässigt. I den nya förteckningen över prioriterade TEN-transporter omnämns inte hamnar, inte ens under det prioriterade programmet ”Motorways of the Sea”. Med några få undantag har det, varken från förvaltningarnas eller näringslivets sida, funnits stöd för en mer nyanserad uppdelning av hamnar med avseende på specifika EU-medfinansieringsinstrument för de enorma investeringar som containerkusthamnar måste göra för framför allt transitomlastningarna, som för övrigt inte tillför själva hamnarna något större mervärde.
  EESK stöder den begäran som nyligen framförts av Konferensen för perifera kustregioner (CPMR) (den 20 juli 2004) om att justera begreppen ”motorvägar till sjöss” och ”tillgänglighet” genom att även beakta små och medelstora hamnar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

4.2

Denna åtskillnad har hittills inte lett till att strategin förändrats innehållsmässigt. I den nya förteckningen över prioriterade TEN-transporter omnämns inte hamnar, inte ens under det prioriterade programmet ”Motorways of the Sea”. Med några få undantag har det, varken från förvaltningarnas eller näringslivets sida, funnits stöd för en mer nyanserad uppdelning av hamnar med avseende på specifika EU-medfinansieringsinstrument för de enorma investeringar som containerkusthamnar måste göra för framför allt transitomlastningarna, som för övrigt inte tillför själva hamnarna något större mervärde.

EESK stöder den begäran som nyligen framförts av Konferensen för perifera kustregioner (CPMR) (den 20 juli 2004) om att justera begreppen ”motorvägar till sjöss” och ”tillgänglighet” genom att även beakta små och medelstora hamnar i detta sammanhang.

| 4.3 | Mot den bakgrunden uppmanar EESK med eftertryck kommissionen att undersöka problemen med trafikstockning i EU-hamnarna, framför allt i containerhamnarna, och då också undersöka nya sätt att komma till rätta med problemen. |
| --- | --- |

4.3

Mot den bakgrunden uppmanar EESK med eftertryck kommissionen att undersöka problemen med trafikstockning i EU-hamnarna, framför allt i containerhamnarna, och då också undersöka nya sätt att komma till rätta med problemen.

| 4.4 | På grund av den fortsatta tillväxten står de största containerhamnarna (7), som är någorlunda jämnt fördelade mellan Medelhavet och Nordvästeuropa, ändå inför en rad särskilda utmaningar. Det rör sig såväl om mycket stora hamnar som medelstora hamnar, som visserligen inte enbart är containerhamnar men ändå är av betydelse för omlastning av bulk- och styckegods. Dessa utmaningar omfattar följande:






  — | Hur kan man i god tid och inom de nuvarande stränga bestämmelserna om buller, miljö och extern säkerhet uppnå den extra omlastningskapacitet som krävs, både till sjöss och på land? |
| --- | --- | --- |

4.4

På grund av den fortsatta tillväxten står de största containerhamnarna (7), som är någorlunda jämnt fördelade mellan Medelhavet och Nordvästeuropa, ändå inför en rad särskilda utmaningar. Det rör sig såväl om mycket stora hamnar som medelstora hamnar, som visserligen inte enbart är containerhamnar men ändå är av betydelse för omlastning av bulk- och styckegods. Dessa utmaningar omfattar följande:

—

Hur kan man i god tid och inom de nuvarande stränga bestämmelserna om buller, miljö och extern säkerhet uppnå den extra omlastningskapacitet som krävs, både till sjöss och på land?

| — | Vilka åtgärder bör vidtas för att anpassa hamnarna beträffande anläggningsmöjligheter, kajdjup och omlastningsutrustningens storlek till fartyg med en kapacitet på över 8 000 TEU. |
| --- | --- |

—

Vilka åtgärder bör vidtas för att anpassa hamnarna beträffande anläggningsmöjligheter, kajdjup och omlastningsutrustningens storlek till fartyg med en kapacitet på över 8 000 TEU.

| — | Hur kan man säkerställa att förbindelserna mellan hamnen och det europeiska inlandet har tillräcklig kapacitet för att hantera de växande containerströmmarna? |
| --- | --- |

—

Hur kan man säkerställa att förbindelserna mellan hamnen och det europeiska inlandet har tillräcklig kapacitet för att hantera de växande containerströmmarna?

| — | Hur kan man se till att de logistiska processerna i hamnen förlöper på ett så smidigt sätt som möjligt trots de ökade kontrollerna? |
| --- | --- |

—

Hur kan man se till att de logistiska processerna i hamnen förlöper på ett så smidigt sätt som möjligt trots de ökade kontrollerna?

| 4.5 | Om Europa skall kunna behålla sin konkurrenskraft, vilket är ett av målen i Lissabonagendan, är det av största vikt att hamnarna i fråga tar sig an och finner lösningar på dessa utmaningar. Europeiska unionen måste göra sitt yttersta för att påverka situationen, i den mån det är möjligt. |
| --- | --- |

4.5

Om Europa skall kunna behålla sin konkurrenskraft, vilket är ett av målen i Lissabonagendan, är det av största vikt att hamnarna i fråga tar sig an och finner lösningar på dessa utmaningar. Europeiska unionen måste göra sitt yttersta för att påverka situationen, i den mån det är möjligt.

| 4.6 | Från säkerhetssynpunkt utgör dessa hamnar dessutom inkörsporten till Europa. EESK påminner om sina tidigare yttranden, där man uppmanar kommissionen att genomföra en övergripande konsekvensbedömning med avseende på säkerhetskostnaderna för hamnarna och att upprätta en EU-plan för finansieringen. |
| --- | --- |

4.6

Från säkerhetssynpunkt utgör dessa hamnar dessutom inkörsporten till Europa. EESK påminner om sina tidigare yttranden, där man uppmanar kommissionen att genomföra en övergripande konsekvensbedömning med avseende på säkerhetskostnaderna för hamnarna och att upprätta en EU-plan för finansieringen.

| 4.7 | Att man ägnar större uppmärksamhet åt de stora containerhamnarna utgör inte något hinder för att man samtidigt skall kunna främja närsjöfarten och Motorways of the Sea-programmet. De stora containerhamnarna är ofta också stora närsjöfartshamnar. Dessutom kan dessa hamnar ofta på grund av sin storlek, sin infrastruktur och sina förbindelser med inlandet hantera så stor last att de via ”sjömotorvägarna” bidrar till tillväxten i andra närsjöfartshamnar. |
| --- | --- |

4.7

Att man ägnar större uppmärksamhet åt de stora containerhamnarna utgör inte något hinder för att man samtidigt skall kunna främja närsjöfarten och Motorways of the Sea-programmet. De stora containerhamnarna är ofta också stora närsjöfartshamnar. Dessutom kan dessa hamnar ofta på grund av sin storlek, sin infrastruktur och sina förbindelser med inlandet hantera så stor last att de via ”sjömotorvägarna” bidrar till tillväxten i andra närsjöfartshamnar.

5.   Vad Europeiska unionen kan göra konkret

| 5.1 | Man måste se till att de omfattande investeringar som de stora containerhamnarna redan har gjort eller planerar att göra för att hantera de utmaningar som omnämns i punkt 4.3 verkligen får den maximala verkan som eftersträvas och att resultaten inte hindras på grund av konkurrenssnedvridning, otillräcklig infrastruktur eller en ineffektiv transportpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan containerhamnar och närsjöfarten via ”matarlinjerna” och ”Motorways of the Sea” samt förbindelserna till inlandet kan en sådan politik få omfattande konsekvenser och vara till gagn för hela transportmarknaden. |
| --- | --- |

5.1

Man måste se till att de omfattande investeringar som de stora containerhamnarna redan har gjort eller planerar att göra för att hantera de utmaningar som omnämns i punkt 4.3 verkligen får den maximala verkan som eftersträvas och att resultaten inte hindras på grund av konkurrenssnedvridning, otillräcklig infrastruktur eller en ineffektiv transportpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan containerhamnar och närsjöfarten via ”matarlinjerna” och ”Motorways of the Sea” samt förbindelserna till inlandet kan en sådan politik få omfattande konsekvenser och vara till gagn för hela transportmarknaden.

| 5.2 | EU måste först och främst se till att grundförutsättningarna för en rättvis konkurrens finns. Hamnarna, dvs. marknadsaktörerna i hamnarna, måste kunna konkurrera på lika villkor både inom kusthamnar och mellan olika kusthamnar. |
| --- | --- |

5.2

EU måste först och främst se till att grundförutsättningarna för en rättvis konkurrens finns. Hamnarna, dvs. marknadsaktörerna i hamnarna, måste kunna konkurrera på lika villkor både inom kusthamnar och mellan olika kusthamnar.

| 5.3 | Utifrån erfarenheterna från andra godstransportformer där en sådan utveckling redan skett framstår en viss liberalisering av kusthamnmarknaden som lovande och rekommendabel för att möjliggöra ett optimalt utnyttjande av möjligheterna. I sista stund har den avgående kommissionen på förslag av transportkommissionären Loyola de Palacio lagt fram ett förslag till direktiv om tillträde till marknaden för hamntjänster för rådet. Kommittén får därmed på nytt (8) möjlighet att utförligt behandla denna fråga i ett särskilt yttrande. Därför behandlas den inte i det här yttrandet. |
| --- | --- |

5.3

Utifrån erfarenheterna från andra godstransportformer där en sådan utveckling redan skett framstår en viss liberalisering av kusthamnmarknaden som lovande och rekommendabel för att möjliggöra ett optimalt utnyttjande av möjligheterna. I sista stund har den avgående kommissionen på förslag av transportkommissionären Loyola de Palacio lagt fram ett förslag till direktiv om tillträde till marknaden för hamntjänster för rådet. Kommittén får därmed på nytt (8) möjlighet att utförligt behandla denna fråga i ett särskilt yttrande. Därför behandlas den inte i det här yttrandet.

| 5.4 | Det bör preciseras närmare vad som är tillåtet och vad som inte är tillåtet, i synnerhet beträffande statligt stöd. I vilken utsträckning kan till exempel stöd ges till ny infrastruktur i kusthamnar? Detta har en direkt koppling till den växande fartygsstorleken. Nationella myndigheter och kusthamnsförvaltare bör informeras om utvecklingen. Det är därför önskvärt med entydiga riktlinjer beträffande statligt stöd. EESK noterar kommissionens avsikt att utforma riktlinjer för statligt stöd till hamnar, och uppmanar kommissionen att göra detta snabbt oberoende av antagandet av det nya direktivförslaget om hamnar. |
| --- | --- |

5.4

Det bör preciseras närmare vad som är tillåtet och vad som inte är tillåtet, i synnerhet beträffande statligt stöd. I vilken utsträckning kan till exempel stöd ges till ny infrastruktur i kusthamnar? Detta har en direkt koppling till den växande fartygsstorleken. Nationella myndigheter och kusthamnsförvaltare bör informeras om utvecklingen. Det är därför önskvärt med entydiga riktlinjer beträffande statligt stöd. EESK noterar kommissionens avsikt att utforma riktlinjer för statligt stöd till hamnar, och uppmanar kommissionen att göra detta snabbt oberoende av antagandet av det nya direktivförslaget om hamnar.

| 5.5 | Man måste lägga stor vikt vid genomförandet och efterlevnaden av lagstiftningen. Det finns ofta utrymme for tolkning när det gäller införlivandet av EU-lagstiftningen i den nationella lagstiftningen. EU skulle i långt större utsträckning behöva se till att EU-lagstiftningen genomförs enhetligt. Detsamma gäller kontrollen av efterlevnaden av den befintliga lagstiftningen. Den är otillräcklig och inkonsekvent. Tolkningsskillnader mellan medlemsstaterna föreligger i synnerhet när det gäller bestämmelserna om miljö, natur och säkerhet. Konkurrens mellan hamnarna på dessa grundläggande områden är inte att eftersträva. |
| --- | --- |

5.5

Man måste lägga stor vikt vid genomförandet och efterlevnaden av lagstiftningen. Det finns ofta utrymme for tolkning när det gäller införlivandet av EU-lagstiftningen i den nationella lagstiftningen. EU skulle i långt större utsträckning behöva se till att EU-lagstiftningen genomförs enhetligt. Detsamma gäller kontrollen av efterlevnaden av den befintliga lagstiftningen. Den är otillräcklig och inkonsekvent. Tolkningsskillnader mellan medlemsstaterna föreligger i synnerhet när det gäller bestämmelserna om miljö, natur och säkerhet. Konkurrens mellan hamnarna på dessa grundläggande områden är inte att eftersträva.

| 5.6 | För att få bättre insikt i hur kusthamnarna finansieras krävs överskådlig bokföring, i synnerhet när det gäller finansflödet till och från olika myndigheter (lokala, regionala och nationella). Även i detta sammanhang bör EU utveckla effektiva instrument. I yttrandet från 2001 ansåg sig kommittén övertygad (9) om att kommissionen med det så kallade insynsdirektivet (under förutsättning att det tillämpas på samtliga TEN-hamnar), fördragets bestämmelser om konkurrens och statligt stöd samt domstolens rättspraxis på området förfogar över effektiva instrument. Dessa har dock inte använts i praktiken än. |
| --- | --- |

5.6

För att få bättre insikt i hur kusthamnarna finansieras krävs överskådlig bokföring, i synnerhet när det gäller finansflödet till och från olika myndigheter (lokala, regionala och nationella). Även i detta sammanhang bör EU utveckla effektiva instrument. I yttrandet från 2001 ansåg sig kommittén övertygad (9) om att kommissionen med det så kallade insynsdirektivet (under förutsättning att det tillämpas på samtliga TEN-hamnar), fördragets bestämmelser om konkurrens och statligt stöd samt domstolens rättspraxis på området förfogar över effektiva instrument. Dessa har dock inte använts i praktiken än.

6.   Sammanfattning och slutsatser

| 6.1 | Sjötransporterna inom, från och till Europa ökar årligen. Med tanke på hur betydelsefull sjöfarten är för EU är det viktigt att EU noga följer utvecklingen inom sjöfartsektorn och i tid stimulerar till eller eventuellt själv vidtar lämpliga åtgärder för att kunna hantera tillväxten. |
| --- | --- |

6.1

Sjötransporterna inom, från och till Europa ökar årligen. Med tanke på hur betydelsefull sjöfarten är för EU är det viktigt att EU noga följer utvecklingen inom sjöfartsektorn och i tid stimulerar till eller eventuellt själv vidtar lämpliga åtgärder för att kunna hantera tillväxten.

| 6.2 | Sjötransporten kan indelas i olika typer och kategorier, bland annat utifrån mål (rekreation eller kommersiella ändamål), utifrån farvattenstyp (högsjöfart eller närsjöfart) och utifrån fraktkategorier (passagerartransport eller godstransport). Det är i synnerhet kommersiella transporter och de omnämnda kategorierna som berör inre marknaden som detta yttrande gäller. |
| --- | --- |

6.2

Sjötransporten kan indelas i olika typer och kategorier, bland annat utifrån mål (rekreation eller kommersiella ändamål), utifrån farvattenstyp (högsjöfart eller närsjöfart) och utifrån fraktkategorier (passagerartransport eller godstransport). Det är i synnerhet kommersiella transporter och de omnämnda kategorierna som berör inre marknaden som detta yttrande gäller.

| 6.3 | Passagerarsjöfarten inom EU är mycket omfattande: 350 miljoner passagerare. När det gäller tillväxt och ökad fartygsstorlek kräver sektorn – i motsats till den ökade tillväxten i sig – inte några särskilda EU-åtgärder med avseende på infrastruktur. Däremot är säkerhetsaspekten inom passagerartrafiken, och i synnerhet i fråga om kryssningsfartyg, en mycket viktig punkt. |
| --- | --- |

6.3

Passagerarsjöfarten inom EU är mycket omfattande: 350 miljoner passagerare. När det gäller tillväxt och ökad fartygsstorlek kräver sektorn – i motsats till den ökade tillväxten i sig – inte några särskilda EU-åtgärder med avseende på infrastruktur. Däremot är säkerhetsaspekten inom passagerartrafiken, och i synnerhet i fråga om kryssningsfartyg, en mycket viktig punkt.

| 6.4 | Transporter av torr och flytande bulklast kännetecknades under 1960- och 1970-talen av stor tillväxt. Därefter har lämpliga åtgärder vidtagits för att anpassa hamnarna till den växande fartygsstorleken. Sedan dess har marknaden utvecklats fullt ut. Den traditionella styckegodsfrakten är på nedgång. Ro-ro-transporterna, som delvis sammanfaller med färjefarten, utgör en viktig marknad som även den är fullt utvecklad. |
| --- | --- |

6.4

Transporter av torr och flytande bulklast kännetecknades under 1960- och 1970-talen av stor tillväxt. Därefter har lämpliga åtgärder vidtagits för att anpassa hamnarna till den växande fartygsstorleken. Sedan dess har marknaden utvecklats fullt ut. Den traditionella styckegodsfrakten är på nedgång. Ro-ro-transporterna, som delvis sammanfaller med färjefarten, utgör en viktig marknad som även den är fullt utvecklad.

| 6.5 | Containertrafiken håller däremot på att genomgå en enorm strukturell utveckling, både när det gäller omfång och fartygsstorlek. |
| --- | --- |

6.5

Containertrafiken håller däremot på att genomgå en enorm strukturell utveckling, både när det gäller omfång och fartygsstorlek.

| 6.6 | Det blir allt vanligare med trafikstockningar i samband med transitorganisationen och hanteringen av det tilltagande containerflödet i hamnterminalerna. Utöver åtgärder inriktade på terminalområdet, däribland insatser för att utvidga terminalerna, rekommenderas en effektiv organisation av för- och eftertransporterna både sjö- och landvägen. |
| --- | --- |

6.6

Det blir allt vanligare med trafikstockningar i samband med transitorganisationen och hanteringen av det tilltagande containerflödet i hamnterminalerna. Utöver åtgärder inriktade på terminalområdet, däribland insatser för att utvidga terminalerna, rekommenderas en effektiv organisation av för- och eftertransporterna både sjö- och landvägen.

| 6.7 | Med tanke på storleksökningen är det inte uppenbart att djuphavscontainerfartygen kan fördelas över andra europeiska hamnar. Detta utesluter dock inte att den ekonomiska dynamiken kan tillåta mindre hamnar att växa. |
| --- | --- |

6.7

Med tanke på storleksökningen är det inte uppenbart att djuphavscontainerfartygen kan fördelas över andra europeiska hamnar. Detta utesluter dock inte att den ekonomiska dynamiken kan tillåta mindre hamnar att växa.

| 6.8 | Mot den bakgrunden uppmanar EESK med eftertryck kommissionen att undersöka problemen med trafikstockning i EU-hamnarna, framför allt i containerhamnarna, och då också undersöka nya sätt att komma till rätta med problemen, utöver vad som för närvarande görs i samband med de transeuropeiska näten. |
| --- | --- |

6.8

Mot den bakgrunden uppmanar EESK med eftertryck kommissionen att undersöka problemen med trafikstockning i EU-hamnarna, framför allt i containerhamnarna, och då också undersöka nya sätt att komma till rätta med problemen, utöver vad som för närvarande görs i samband med de transeuropeiska näten.

| 6.9 | Den effektiviseringsprocess som sektorerna för vägtransporter, sjöfart och inre vattenvägar redan har genomgått har nu påbörjats även för järnvägstransporter. Kommittén skulle gärna se att processen påskyndades. |
| --- | --- |

6.9

Den effektiviseringsprocess som sektorerna för vägtransporter, sjöfart och inre vattenvägar redan har genomgått har nu påbörjats även för järnvägstransporter. Kommittén skulle gärna se att processen påskyndades.

| 6.10 | Om Europa skall kunna behålla sin konkurrenskraft är det av största vikt att större containerhamnar tar sig an och finner lösningar på de utmaningar som nämns ovan. Europeiska unionen måste anstränga sig för att påverka situationen, i den mån det är möjligt. För närvarande är det ingen idé att föreslå nya stödformer från Europeiska unionen än dem som redan finns i dag. Även om just containertransporter kan användas som argument för sådana förslag kan man i dagsläget inte räkna med tillräckligt stöd, eftersom det varken från myndigheternas eller näringslivets sida finns önskemål om större åtskillnad än den som görs rörande TEN-hamnar i Europa i dag. |
| --- | --- |

6.10

Om Europa skall kunna behålla sin konkurrenskraft är det av största vikt att större containerhamnar tar sig an och finner lösningar på de utmaningar som nämns ovan. Europeiska unionen måste anstränga sig för att påverka situationen, i den mån det är möjligt. För närvarande är det ingen idé att föreslå nya stödformer från Europeiska unionen än dem som redan finns i dag. Även om just containertransporter kan användas som argument för sådana förslag kan man i dagsläget inte räkna med tillräckligt stöd, eftersom det varken från myndigheternas eller näringslivets sida finns önskemål om större åtskillnad än den som görs rörande TEN-hamnar i Europa i dag.

| 6.11 | Från säkerhetssynpunkt utgör dessa hamnar dessutom inkörsporten till Europa. EESK påminner om sina tidigare yttranden, där man uppmanar kommissionen att genomföra en övergripande konsekvensbedömning med avseende på säkerhetskostnaderna för hamnarna och att upprätta en EU-plan för finansieringen. |
| --- | --- |

6.11

Från säkerhetssynpunkt utgör dessa hamnar dessutom inkörsporten till Europa. EESK påminner om sina tidigare yttranden, där man uppmanar kommissionen att genomföra en övergripande konsekvensbedömning med avseende på säkerhetskostnaderna för hamnarna och att upprätta en EU-plan för finansieringen.

| 6.12 | Konkret kan Europeiska unionen redan nu skapa lika villkor för rättvis konkurrens, främja viss avreglering av kusthamnarna, skapa bättre insikt i bestämmelserna rörande statsstöd genom enhetliga riktlinjer, fästa stor vikt vid genomförande och efterlevnad av befintlig lagstiftning samt kräva överskådlig bokföring av finansflödet. |
| --- | --- |

6.12

Konkret kan Europeiska unionen redan nu skapa lika villkor för rättvis konkurrens, främja viss avreglering av kusthamnarna, skapa bättre insikt i bestämmelserna rörande statsstöd genom enhetliga riktlinjer, fästa stor vikt vid genomförande och efterlevnad av befintlig lagstiftning samt kräva överskådlig bokföring av finansflödet.

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Källa: ESPO (Europeiska hamnorganisationen) – broschyr: ”Ports creating opportunities by connecting people, products and business - by connecting Europe”.

1

(2)  Dwt = ett fartygs dödviktstonnage, det vill säga den maximala last som ett fartyg kan bära, uttryckt i ton. Som kapacitetsenhet för containerfartyg används antalet TEU (Twenty Foot Equivalent Units – tjugofotsenheter). Detta är det högsta antal containrar uttryckt i TEU som ett fartyg kan frakta. Eftersom en tom container upptar lika mycket lastutrymme som en fullastad sådan, använder man inte dwt i fråga om containerfartyg.

2

(3)  Niko Wijnlost m.fl.: Malacca-Max, The Ultimate Container Carrier, Tekniska högskolan i Delft (TUD) 1999.

3

(4)  Se bilagorna för en översikt över de viktigaste europeiska containerhamnarna (både tabell- och kartform).

4

(5)  Det är till exempel orsaken till att de allra största containerfartygen inte anlöper norra Adriatiska havet, norra Storbritannien, Irland och Östersjön. Via förbindelser till och från de hamnar där fartygen lägger till lastas frakten slutligen på dessa fartyg.

5

(6)  TEN-riktlinjer (beslut nr 1692/96): kusthamnar, inlandshamnar och kombinerade terminaler som ingår i TEN.

6

(7)  Se bilagorna, omnämns även i fotnot 2.

7

(8)  Följande yttrande utarbetade kommittén om det förslag som lades fram i början av 2001 och som sedermera förkastades av Europaparlamentet: TEN-075, marknadstillträde/hamntjänster, föredragande Retureau (EGT C 48, 21.2.2002, s. 122).

8

(9)  Se fotnot 7.

9

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/147 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/147

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden”

(KOM(2004) 631 slutlig)

(2005/C 157/26)

Den 9 december 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utnämnde Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004John Simpson till huvudföredragande och antog följande yttrande:

1.   Inledning

| 1.1 | Europeiska unionen har sedan 1995 stött freds- och försoningssträvandena i Nordirland och Borderregionen i Irland genom två olika fredsprogram: Stödprogrammet för fred och försoning (Peace I) 1995–1999 och EU-programmet för fred och försoning i Nordirland och Borderregionen i Irland (Peace II) 2000–2004. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska unionen har sedan 1995 stött freds- och försoningssträvandena i Nordirland och Borderregionen i Irland genom två olika fredsprogram: Stödprogrammet för fred och försoning (Peace I) 1995–1999 och EU-programmet för fred och försoning i Nordirland och Borderregionen i Irland (Peace II) 2000–2004.

| 1.2 | Dessa program har bidragit med cirka 100 miljoner euro per år till stödberättigade regioner i Nordirland och Borderregionen i Irland. Programmen har samma syfte: att stödja framstegen mot ett fredligt och stabilt samhälle samt att främja försoning. Båda programmen stöder ekonomisk förnyelse och social integration, och båda förvaltas genom lokala genomförandeorgan. |
| --- | --- |

1.2

Dessa program har bidragit med cirka 100 miljoner euro per år till stödberättigade regioner i Nordirland och Borderregionen i Irland. Programmen har samma syfte: att stödja framstegen mot ett fredligt och stabilt samhälle samt att främja försoning. Båda programmen stöder ekonomisk förnyelse och social integration, och båda förvaltas genom lokala genomförandeorgan.

| 1.3 | Peace II-programmets anslag är 531 miljoner euro fördelat på fem år, dvs. 106 miljoner per år. Anslaget till Nordirland är cirka 85 miljoner euro per år, och anslaget till Borderregionen i Irland är cirka 22 miljoner. De båda medlemsstaternas finansiering motsvarar 25 %, och de båda staterna säkerställer att programmets övriga krav uppfylls. |
| --- | --- |

1.3

Peace II-programmets anslag är 531 miljoner euro fördelat på fem år, dvs. 106 miljoner per år. Anslaget till Nordirland är cirka 85 miljoner euro per år, och anslaget till Borderregionen i Irland är cirka 22 miljoner. De båda medlemsstaternas finansiering motsvarar 25 %, och de båda staterna säkerställer att programmets övriga krav uppfylls.

2.   Syftet med förslaget till förordning

| 2.1 | Det föreslås att Peace II-programmet förlängs med två år eftersom de politiska framsteg i Nordirland man hoppades på 1998 inte har uppnåtts fullt ut, och eftersom de politiska institutionerna ännu inte är stabila. Fredsskapande åtgärder och försoning är fortfarande av central betydelse. |
| --- | --- |

2.1

Det föreslås att Peace II-programmet förlängs med två år eftersom de politiska framsteg i Nordirland man hoppades på 1998 inte har uppnåtts fullt ut, och eftersom de politiska institutionerna ännu inte är stabila. Fredsskapande åtgärder och försoning är fortfarande av central betydelse.

| 2.2 | En efterhandsutvärdering av Peace I och en halvtidsutvärdering av Peace II genomfördes som en samlad åtgärd 2003. Efterhandsutvärderingen av Peace I gav vid handen att programmet på ett framgångsrikt sätt hade främjat integrering och försoning, och åstadkommit tydliga och mätbara resultat i fråga om sysselsättning, utbildning och företagsutveckling. Halvtidsutvärderingen av Peace II pekade på det positiva i programmets ökade inriktning på freds- och försoningskriterier i projekturvalet, och man noterade den stora andelen projekt som inbegriper båda befolkningsgrupperna. Båda programmen hade tydliga effekter på sysselsättning och företagsutveckling. |
| --- | --- |

2.2

En efterhandsutvärdering av Peace I och en halvtidsutvärdering av Peace II genomfördes som en samlad åtgärd 2003. Efterhandsutvärderingen av Peace I gav vid handen att programmet på ett framgångsrikt sätt hade främjat integrering och försoning, och åstadkommit tydliga och mätbara resultat i fråga om sysselsättning, utbildning och företagsutveckling. Halvtidsutvärderingen av Peace II pekade på det positiva i programmets ökade inriktning på freds- och försoningskriterier i projekturvalet, och man noterade den stora andelen projekt som inbegriper båda befolkningsgrupperna. Båda programmen hade tydliga effekter på sysselsättning och företagsutveckling.

| 2.3 | I halvtidsutvärderingen konstaterades att det fanns ett tydligt behov av ytterligare fredsskapande åtgärder, och man rekommenderade en ökad inriktning på verksamhet som direkt främjade försoning. Den förlängning till 2006 som föreslås av kommissionen skulle innebära att man kan genomföra de rekommendationer som lades fram i halvtidsutvärderingen genom stöd till de befintliga programåtgärder som i störst utsträckning ligger i linje med det nuvarande behovet av att stödja försoningen. |
| --- | --- |

2.3

I halvtidsutvärderingen konstaterades att det fanns ett tydligt behov av ytterligare fredsskapande åtgärder, och man rekommenderade en ökad inriktning på verksamhet som direkt främjade försoning. Den förlängning till 2006 som föreslås av kommissionen skulle innebära att man kan genomföra de rekommendationer som lades fram i halvtidsutvärderingen genom stöd till de befintliga programåtgärder som i störst utsträckning ligger i linje med det nuvarande behovet av att stödja försoningen.

| 2.4 | Den 18 maj 2004 noterade Storbritanniens premiärminister och Irlands Taoiseach (premiärminister) i en skrivelse till kommissionens ordförande de framsteg som hade skett genom de två EU-finansierade Peace-programmen och det bidrag programmen hade lämnat till fredsprocessen i Nordirland. De begärde en förlängning av Peace II-programmet fram till december 2006. |
| --- | --- |

2.4

Den 18 maj 2004 noterade Storbritanniens premiärminister och Irlands Taoiseach (premiärminister) i en skrivelse till kommissionens ordförande de framsteg som hade skett genom de två EU-finansierade Peace-programmen och det bidrag programmen hade lämnat till fredsprocessen i Nordirland. De begärde en förlängning av Peace II-programmet fram till december 2006.

| 2.5 | Den 16 juni 2004 svarade kommissionens ordförande att kommissionen var villig att fortsätta dessa satsningar. Den 17–18 juni 2004 noterade Europeiska rådet på begäran av Storbritanniens och Irlands premiärministrar de aktuella svårigheterna i fredsprocessen i Nordirland och bekräftade sitt stöd till de två regeringarnas insatser för att försöka återupprätta de decentraliserade politiska institutionerna. I syfte att stödja dessa satsningar uppmanade Europeiska rådet kommissionen att granska möjligheterna att samordna verksamheten under Peace II-programmet med strukturfondernas program, som avslutas under 2006. |
| --- | --- |

2.5

Den 16 juni 2004 svarade kommissionens ordförande att kommissionen var villig att fortsätta dessa satsningar. Den 17–18 juni 2004 noterade Europeiska rådet på begäran av Storbritanniens och Irlands premiärministrar de aktuella svårigheterna i fredsprocessen i Nordirland och bekräftade sitt stöd till de två regeringarnas insatser för att försöka återupprätta de decentraliserade politiska institutionerna. I syfte att stödja dessa satsningar uppmanade Europeiska rådet kommissionen att granska möjligheterna att samordna verksamheten under Peace II-programmet med strukturfondernas program, som avslutas under 2006.

| 2.6 | Detta skulle i praktiken innebära att Peace II-programmet förlängs med två år. |
| --- | --- |

2.6

Detta skulle i praktiken innebära att Peace II-programmet förlängs med två år.

3.   Förslag till rådets förordning

| 3.1 | Dokumentet KOM(2004) 631 slutlig är kommissionens svar på rådets begäran. I dokumentet föreslås en tvåårig förlängning av Peace II-programmet med årliga anslag på 60 miljoner euro, varav 41 miljoner går till utgifter i Nordirland och 19 miljoner euro till utgifter i Borderregionen i Irland. Detta ligger i linje med den begäran som de två medlemsstaterna presenterade i september 2004 efter offentligt samråd. |
| --- | --- |

3.1

Dokumentet KOM(2004) 631 slutlig är kommissionens svar på rådets begäran. I dokumentet föreslås en tvåårig förlängning av Peace II-programmet med årliga anslag på 60 miljoner euro, varav 41 miljoner går till utgifter i Nordirland och 19 miljoner euro till utgifter i Borderregionen i Irland. Detta ligger i linje med den begäran som de två medlemsstaterna presenterade i september 2004 efter offentligt samråd.

| 3.2 | Förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace II-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden syftar till att genomföra förlängningen av Peace II-programmet och den nödvändiga tilldelningen av ekonomiska medel. |
| --- | --- |

3.2

Förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace II-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden syftar till att genomföra förlängningen av Peace II-programmet och den nödvändiga tilldelningen av ekonomiska medel.

| 3.3 | För att denna förlängning skall kunna finansieras inom strukturfondernas budget innehåller förslaget till rådets förordning en ändring av bestämmelserna så att de totala tillgängliga anslag som kan fördelas genom strukturfonderna ökar från 195 miljarder euro till 195,1 miljarder euro. I linje med detta presenterar man också en ändring som innebär att anslagstaket för strukturfondernas mål 1 höjs från 135,9 miljarder euro till 136 miljarder euro (inklusive övergångsstöd) (1). |
| --- | --- |

3.3

För att denna förlängning skall kunna finansieras inom strukturfondernas budget innehåller förslaget till rådets förordning en ändring av bestämmelserna så att de totala tillgängliga anslag som kan fördelas genom strukturfonderna ökar från 195 miljarder euro till 195,1 miljarder euro. I linje med detta presenterar man också en ändring som innebär att anslagstaket för strukturfondernas mål 1 höjs från 135,9 miljarder euro till 136 miljarder euro (inklusive övergångsstöd) (1).

| 3.4 | Genom förslaget till förordning ändras programperioden för Peace II-programmet från 2000–2004 till 2000–2006. |
| --- | --- |

3.4

Genom förslaget till förordning ändras programperioden för Peace II-programmet från 2000–2004 till 2000–2006.

4.   Sammanfattning

| 4.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar EU:s bidrag till ökad fred, stabilitet och försoning på Irland. |
| --- | --- |

4.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar EU:s bidrag till ökad fred, stabilitet och försoning på Irland.

| 4.2 | Kommittén har med intresse noterat de framsteg som har gjorts sedan 1995 då Peace I antogs. Kommittén har också med tillfredsställelse noterat de rekommendationer till kommissionen som har lagts fram av det särskilda EU-programorgan som skall ansvara för att fördela anslagen och övervaka genomförandet av Peace II. Dessa rekommendationer kommer troligtvis att underlätta genomförandet av programmets verksamhet och öka inriktningen på åtgärder för försoning. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén har med intresse noterat de framsteg som har gjorts sedan 1995 då Peace I antogs. Kommittén har också med tillfredsställelse noterat de rekommendationer till kommissionen som har lagts fram av det särskilda EU-programorgan som skall ansvara för att fördela anslagen och övervaka genomförandet av Peace II. Dessa rekommendationer kommer troligtvis att underlätta genomförandet av programmets verksamhet och öka inriktningen på åtgärder för försoning.

| 4.3 | Kommittén konstaterar också att arbetet med att skapa fred genom att göra människor delaktiga i samhällsutvecklingen på hemmaplan är en pågående process. Kommittén ser därför mycket positivt på de insatser som gjorts av de lokala strategiska partnerskapen, upprättade inom ramen för Peace II, för att främja samarbete mellan arbetsmarknadens parter och i det civila samhället. Kommittén uppskattar att de lokala strategiska partnerskapen lyckats upprätta samarbete mellan å ena sidan lokala myndigheter och andra offentliga organ och å andra sidan arbetsmarknadens parter. På så sätt har de lokala strategiska partnerskapen tillsammans med förmedlande finansieringsorgan verkat för försoning i det splittrade Nordirland. Kommittén är tacksam för EU-institutionernas stöd till de lokala partnerskapen, vilka kan tjäna som exempel för det civila samhället i andra delar av EU och andra konfliktdrabbade områden inom EU. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén konstaterar också att arbetet med att skapa fred genom att göra människor delaktiga i samhällsutvecklingen på hemmaplan är en pågående process. Kommittén ser därför mycket positivt på de insatser som gjorts av de lokala strategiska partnerskapen, upprättade inom ramen för Peace II, för att främja samarbete mellan arbetsmarknadens parter och i det civila samhället. Kommittén uppskattar att de lokala strategiska partnerskapen lyckats upprätta samarbete mellan å ena sidan lokala myndigheter och andra offentliga organ och å andra sidan arbetsmarknadens parter. På så sätt har de lokala strategiska partnerskapen tillsammans med förmedlande finansieringsorgan verkat för försoning i det splittrade Nordirland. Kommittén är tacksam för EU-institutionernas stöd till de lokala partnerskapen, vilka kan tjäna som exempel för det civila samhället i andra delar av EU och andra konfliktdrabbade områden inom EU.

| 4.4 | I linje med rekommendationen i halvtidsutvärderingen av Peace II om ökad inriktning på verksamhet som direkt främjar försoning hoppas kommittén att förlängningen av Peace II kommer att användas för att stödja projekt som är kopplade till de särskilda målen fred och försoning och som är mindre beroende av rent ekonomiska kriterier, som har liten effekt i de områden som är mest drabbade av inre oroligheter. Kommittén skulle också vilja att förlängningen av Peace II används för projekt som är inriktade på rasism och andra problem för migrerande arbetstagare som vill dra nytta av EU:s politik för fri rörlighet. |
| --- | --- |

4.4

I linje med rekommendationen i halvtidsutvärderingen av Peace II om ökad inriktning på verksamhet som direkt främjar försoning hoppas kommittén att förlängningen av Peace II kommer att användas för att stödja projekt som är kopplade till de särskilda målen fred och försoning och som är mindre beroende av rent ekonomiska kriterier, som har liten effekt i de områden som är mest drabbade av inre oroligheter. Kommittén skulle också vilja att förlängningen av Peace II används för projekt som är inriktade på rasism och andra problem för migrerande arbetstagare som vill dra nytta av EU:s politik för fri rörlighet.

| 4.5 | EESK stöder därför ett antagande av förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.5

EESK stöder därför ett antagande av förslaget till förordning.

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Teknisk korrigering: I utkastet till förordning anges de nuvarande anslagen för mål 1 felaktigt till 135,6 miljarder euro, medande i den ursprungliga förordningen 1260/1999, artikel 7, fastställs till 135,9 miljarder euro.

1

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/149

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen”

KOM(2004) 592 slutlig – 2004/0202 COD

(2005/C 157/27)

Den 10 december 2004 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utnämnde Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004János Tóth till huvudföredragande och antog följande yttrande enhälligt.

| 1. | Kommittén stöder kommissionens initiativ om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen |
| --- | --- |

1.

Kommittén stöder kommissionens initiativ om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

| 1.1 | Kommittén råder dock kommissionen att se över bilagorna 1, 2 och 3 av förordning (EG) nr 1059/2003 land för land för att försäkra sig om att medlemsstaternas terminologi används på ett lämpligt sätt vad gäller NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 samt ”befintliga administrativa enheter” och ”mindre administrativa enheter”. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén råder dock kommissionen att se över bilagorna 1, 2 och 3 av förordning (EG) nr 1059/2003 land för land för att försäkra sig om att medlemsstaternas terminologi används på ett lämpligt sätt vad gäller NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 samt ”befintliga administrativa enheter” och ”mindre administrativa enheter”.

| 2. | Kommittén anser att detta kommer att underlätta integreringen av klassificeringen av de nya medlemsstaternas territoriella enheter i EU:s statistiska klassificering. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att detta kommer att underlätta integreringen av klassificeringen av de nya medlemsstaternas territoriella enheter i EU:s statistiska klassificering.

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/150

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Relationerna mellan generationerna”

(2005/C 157/28)

Den 29 januari 2004 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Relationerna mellan generationerna”.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 25 november 2004. Föredragande var Jean-Michel Bloch-Lainé.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 143 röster för, 2 röster mot och 9 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Relationerna mellan generationerna (1) är utan tvekan en huvudfaktor för graden av sammanhållning i alla samhällen; däribland våra, och följaktligen i den geopolitiska helhet under utveckling som Europeiska unionen utgör. |
| --- | --- |

1.1

Relationerna mellan generationerna (1) är utan tvekan en huvudfaktor för graden av sammanhållning i alla samhällen; däribland våra, och följaktligen i den geopolitiska helhet under utveckling som Europeiska unionen utgör.

| 1.2 | Ett av de europeiska nationernas kännetecken är en åldrande befolkning. Detta är något som får stora följder för nationerna, som ställs inför komplexa utmaningar som de måste bedöma och hantera på ett så tydligt och föregripande sätt som möjligt. Det åligger nationerna att inom detta område fastställa och genomföra vad man skulle kunna kalla en ”politik för livets olika åldrar” (2); det vill säga inte tillfälliga, fragmentariska, isolerade åtgärder, utan en global och systematisk helhetsstrategi med målet att långsiktigt främja samförståndet och solidariteten mellan de allt fler generationerna som lever sida vid sida och umgås. |
| --- | --- |

1.2

Ett av de europeiska nationernas kännetecken är en åldrande befolkning. Detta är något som får stora följder för nationerna, som ställs inför komplexa utmaningar som de måste bedöma och hantera på ett så tydligt och föregripande sätt som möjligt. Det åligger nationerna att inom detta område fastställa och genomföra vad man skulle kunna kalla en ”politik för livets olika åldrar” (2); det vill säga inte tillfälliga, fragmentariska, isolerade åtgärder, utan en global och systematisk helhetsstrategi med målet att långsiktigt främja samförståndet och solidariteten mellan de allt fler generationerna som lever sida vid sida och umgås.

| 1.3 | Vid en granskning av den rådande situationen kan man dock konstatera att man oberoende av nationella skillnader och särdrag befinner sig ganska långt ifrån den önskvärda situationen. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att denna frågeställning är av yttersta vikt för Europas framtid och ämnar ge den en framträdande plats i sitt framtida arbete. |
| --- | --- |

1.3

Vid en granskning av den rådande situationen kan man dock konstatera att man oberoende av nationella skillnader och särdrag befinner sig ganska långt ifrån den önskvärda situationen. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att denna frågeställning är av yttersta vikt för Europas framtid och ämnar ge den en framträdande plats i sitt framtida arbete.

Därav föreliggande yttrande som går i denna riktning och som syftar till

| — | att erinra om ett antal iakttagelser och reflektioner (2), |
| --- | --- |

—

att erinra om ett antal iakttagelser och reflektioner (2),

| — | att ta upp vissa riktlinjer och rekommendationer (3). |
| --- | --- |

—

att ta upp vissa riktlinjer och rekommendationer (3).

2.   Iakttagelser och reflexioner

| 2.1 | Utan att peka ut någon skyldig kan man konstatera att våra länder och institutioner under de senaste femtio åren, vad gäller utformningen och genomförandet av politiken inom det aktuella området, inte optimalt utnyttjat de verktyg och tekniker för förebyggande åtgärder som de haft till sitt förfogande och som utgjort en arsenal av aldrig tidigare skådat mått. Med andra ord har man inte agerat på lämpligaste sätt inom dessa olika handlingsområden. |
| --- | --- |

2.1

Utan att peka ut någon skyldig kan man konstatera att våra länder och institutioner under de senaste femtio åren, vad gäller utformningen och genomförandet av politiken inom det aktuella området, inte optimalt utnyttjat de verktyg och tekniker för förebyggande åtgärder som de haft till sitt förfogande och som utgjort en arsenal av aldrig tidigare skådat mått. Med andra ord har man inte agerat på lämpligaste sätt inom dessa olika handlingsområden.

| 2.1.1 | När man fäller ett sådant omdöme måste man dock akta sig för bland annat tre typer av överdrifter: |
| --- | --- |

2.1.1

När man fäller ett sådant omdöme måste man dock akta sig för bland annat tre typer av överdrifter:

| 2.1.1.1 | Den första består i att säga att resultatet var lätt att förutspå, vilket inte är korrekt: Den demografiska vetenskapen gör det visserligen möjligt att tack vare väl beprövade metoder göra upp kortsiktiga och långsiktiga prognoser, men man vet också att dessa uppskissade linjer kan komma att påverkas av tämligen slumpmässiga ekonomiska, sociologiska och politiska variabler. Det är exempelvis så att om födelsetalen, dödstalen och migrationsströmmarna påvisar inneboende förändringar så påverkas de också av externa faktorer, såsom ekonomisk tillväxt eller avmattning, social osäkerhet, utvecklingen av seder och bruk, den politiska miljön samt graden av framtidstro hos medborgarna. Dessutom upprättar experterna centrala hypoteser grundade på genomsnittsvärden med utgångspunkt i demografiska data. Men dessa genomsnittsvärden skiljer sig åt beroende på vilka experter som upprättar dem. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Den första består i att säga att resultatet var lätt att förutspå, vilket inte är korrekt: Den demografiska vetenskapen gör det visserligen möjligt att tack vare väl beprövade metoder göra upp kortsiktiga och långsiktiga prognoser, men man vet också att dessa uppskissade linjer kan komma att påverkas av tämligen slumpmässiga ekonomiska, sociologiska och politiska variabler. Det är exempelvis så att om födelsetalen, dödstalen och migrationsströmmarna påvisar inneboende förändringar så påverkas de också av externa faktorer, såsom ekonomisk tillväxt eller avmattning, social osäkerhet, utvecklingen av seder och bruk, den politiska miljön samt graden av framtidstro hos medborgarna. Dessutom upprättar experterna centrala hypoteser grundade på genomsnittsvärden med utgångspunkt i demografiska data. Men dessa genomsnittsvärden skiljer sig åt beroende på vilka experter som upprättar dem.

| 2.1.1.2 | En annan överdrift består i att underskatta de program i upplysningssyfte som blivit gångbara samt de framgångar som nåtts sedan femtio år tillbaka vad gäller hälsa, social trygghet, solidaritet, utbildning, anläggningar och infrastruktur, regional planering, social dialog, föreningsliv osv. |
| --- | --- |

2.1.1.2

En annan överdrift består i att underskatta de program i upplysningssyfte som blivit gångbara samt de framgångar som nåtts sedan femtio år tillbaka vad gäller hälsa, social trygghet, solidaritet, utbildning, anläggningar och infrastruktur, regional planering, social dialog, föreningsliv osv.

| 2.1.1.3 | En tredje överdrift skulle vara att förringa de innovativa och lovande framåtblickande åtgärder som fullbordats eller påbörjats av rådet, Europaparlamentet och kommissionen inom ett stort antal områden. |
| --- | --- |

2.1.1.3

En tredje överdrift skulle vara att förringa de innovativa och lovande framåtblickande åtgärder som fullbordats eller påbörjats av rådet, Europaparlamentet och kommissionen inom ett stort antal områden.

| 2.1.2 | Icke desto mindre har det sedan slutet av andra världskriget saknats klarsynthet och förutseende i hanteringen av vissa socialt farliga följder av att befolkningen i våra länder åldras. Detta demografiska fenomen är resultatet av mötet mellan två tendenser som man förutsett och uppmärksammat sedan ganska lång tid tillbaka: förlängningen av livslängden och nedgången i födelsetalen. Vilka skillnader eller nyanser som än funnits mellan olika konjunkturbedömares diagnoser är det ingen som har betvivlat detta ofrånkomliga faktum. |
| --- | --- |

2.1.2

Icke desto mindre har det sedan slutet av andra världskriget saknats klarsynthet och förutseende i hanteringen av vissa socialt farliga följder av att befolkningen i våra länder åldras. Detta demografiska fenomen är resultatet av mötet mellan två tendenser som man förutsett och uppmärksammat sedan ganska lång tid tillbaka: förlängningen av livslängden och nedgången i födelsetalen. Vilka skillnader eller nyanser som än funnits mellan olika konjunkturbedömares diagnoser är det ingen som har betvivlat detta ofrånkomliga faktum.

| 2.1.3 | Man kan inte blunda för alla de underlåtenheter, försummelser och misstag som gjorts när man skulle prognostisera den aktuella, begränsande och bestående verklighet som allt oftare präglas av en samexistens inom unionens länder av tre, eller till och med fyra, generationer, och inte längre två. |
| --- | --- |

2.1.3

Man kan inte blunda för alla de underlåtenheter, försummelser och misstag som gjorts när man skulle prognostisera den aktuella, begränsande och bestående verklighet som allt oftare präglas av en samexistens inom unionens länder av tre, eller till och med fyra, generationer, och inte längre två.

| 2.1.4 | Tyvärr råder det bristande anpassning på många områden. Nämnas kan till exempel följande:






  — | Finansieringen av pensionerna: I flera av våra medlemsländer är det minsta man kan säga att man har uppskjutit detta problem under alltför lång tid, att man tog itu med det sent när det redan hunnit bli ”en het potatis”, samt att det skett under konfliktfyllda omständigheter som hade kunnat undvikas. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Tyvärr råder det bristande anpassning på många områden. Nämnas kan till exempel följande:

—

Finansieringen av pensionerna: I flera av våra medlemsländer är det minsta man kan säga att man har uppskjutit detta problem under alltför lång tid, att man tog itu med det sent när det redan hunnit bli ”en het potatis”, samt att det skett under konfliktfyllda omständigheter som hade kunnat undvikas.

| — | Allt fler åldergruppers uppgifter och medverkan i företag och förvaltning: Åtgärder för att minska personalstyrkan och driftskostnaderna har vidtagits utan att man brytt sig tillräckligt om bieffekterna och de skadliga effekterna på kort sikt. |
| --- | --- |

—

Allt fler åldergruppers uppgifter och medverkan i företag och förvaltning: Åtgärder för att minska personalstyrkan och driftskostnaderna har vidtagits utan att man brytt sig tillräckligt om bieffekterna och de skadliga effekterna på kort sikt.

| — | Fortbildning: Åtgärderna för att få äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbetslivet har alltför ofta varit försumbara. |
| --- | --- |

—

Fortbildning: Åtgärderna för att få äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbetslivet har alltför ofta varit försumbara.

| — | Stadsplanering, bostäder, placering av kommunala inrättningar och affärer: Vid planeringen i dessa frågor har man ofta glömt bort de yngstas, de äldstas och både kärnfamiljernas och de splittrade familjernas särskilda behov. |
| --- | --- |

—

Stadsplanering, bostäder, placering av kommunala inrättningar och affärer: Vid planeringen i dessa frågor har man ofta glömt bort de yngstas, de äldstas och både kärnfamiljernas och de splittrade familjernas särskilda behov.

| — | Arvsfrågor: Lagstiftningen och skattelagstiftningen har i stort sett inte reviderats och anpassats i takt med den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Arvsfrågor: Lagstiftningen och skattelagstiftningen har i stort sett inte reviderats och anpassats i takt med den demografiska utvecklingen.

| — | Relationer mellan utbildningsväsendet och arbetslivet: På detta område har endast några få länder gjort framsteg, medan många fler ligger efter. |
| --- | --- |

—

Relationer mellan utbildningsväsendet och arbetslivet: På detta område har endast några få länder gjort framsteg, medan många fler ligger efter.

| — | Bevarande, uppskattning, utnyttjande och delgivning av erfarenhet: Tekniska framsteg, nya ledarskapsteorier och en viss ungdomskult har lett till att man inte tillräckligt uppmärksammat risken för ett slöseri med kunskaper, kompetens och erfarenhet. |
| --- | --- |

—

Bevarande, uppskattning, utnyttjande och delgivning av erfarenhet: Tekniska framsteg, nya ledarskapsteorier och en viss ungdomskult har lett till att man inte tillräckligt uppmärksammat risken för ett slöseri med kunskaper, kompetens och erfarenhet.

| — | Kultur: En alltför beredvillig hyllning av nya kulturer (3), utan urskiljning av vad som är modeflugor och vad som är varaktiga innovativa framsteg, har lett till ”minnesförlust”, missaktning, rädsla och saknad och därmed en uppspaltning av generationerna. |
| --- | --- |

—

Kultur: En alltför beredvillig hyllning av nya kulturer (3), utan urskiljning av vad som är modeflugor och vad som är varaktiga innovativa framsteg, har lett till ”minnesförlust”, missaktning, rädsla och saknad och därmed en uppspaltning av generationerna.

| 2.1.5 | Välfärdsindikatorernas relevans: EESK uppskattar det arbete som utförts av Samarbetskommittén för de sociala trygghetssystemen och dess underkommitté ”Indikatorer” när det gäller att fastställa nya eller bearbeta tidigare indikatorer. Detta gör det i dag möjligt att för varje åldersgrupp diskutera en rad indikatorer avseende bl.a. fattigdomsrisken. EESK framhåller att det är nödvändigt att man fortsätter detta arbete för att få fram ett komplett och vederhäftigt register med indikatorer som gör det möjligt att få en bättre bild av de olika åldersgruppernas villkor ur både kvantitativ och kvalitativ synpunkt. |
| --- | --- |

2.1.5

Välfärdsindikatorernas relevans: EESK uppskattar det arbete som utförts av Samarbetskommittén för de sociala trygghetssystemen och dess underkommitté ”Indikatorer” när det gäller att fastställa nya eller bearbeta tidigare indikatorer. Detta gör det i dag möjligt att för varje åldersgrupp diskutera en rad indikatorer avseende bl.a. fattigdomsrisken. EESK framhåller att det är nödvändigt att man fortsätter detta arbete för att få fram ett komplett och vederhäftigt register med indikatorer som gör det möjligt att få en bättre bild av de olika åldersgruppernas villkor ur både kvantitativ och kvalitativ synpunkt.

3.   Riktlinjer och rekommendationer

| 3.1 | Varför har man de senaste decennierna alltför ofta förbisett de verkligt viktiga frågorna? Detta är ett viktigt och brett ämne för en sociologisk och politisk diskussion och skall inte behandlas ytligt i detta yttrande. Hur som helst är det EESK:s fasta övertygelse att vi är ett rådgivande organ som inte i samma grad som beslutsfattarna är underställda ögonblickliga påtryckningar och krav. Ledamöternas skiftande bakgrunder, vanan att arbeta fritt och varaktigt tillsammans, att sammanföra erfarenheter, kunskaper, information och problem, att förena intuition och analys, förmågan att föreslå metoder, förankringen och engagemanget i det som kallas deltagandedemokrati, alla sådana fördelar och tillgångar öppnar dörren till områden som kommittén både har möjlighet och en plikt att arbeta mer med. Ett av dessa områden är relationerna mellan generationerna. |
| --- | --- |

3.1

Varför har man de senaste decennierna alltför ofta förbisett de verkligt viktiga frågorna? Detta är ett viktigt och brett ämne för en sociologisk och politisk diskussion och skall inte behandlas ytligt i detta yttrande. Hur som helst är det EESK:s fasta övertygelse att vi är ett rådgivande organ som inte i samma grad som beslutsfattarna är underställda ögonblickliga påtryckningar och krav. Ledamöternas skiftande bakgrunder, vanan att arbeta fritt och varaktigt tillsammans, att sammanföra erfarenheter, kunskaper, information och problem, att förena intuition och analys, förmågan att föreslå metoder, förankringen och engagemanget i det som kallas deltagandedemokrati, alla sådana fördelar och tillgångar öppnar dörren till områden som kommittén både har möjlighet och en plikt att arbeta mer med. Ett av dessa områden är relationerna mellan generationerna.

| 3.1.1 | När man ger sig in på ett så komplext område måste man vara försiktig och klarsynt. |
| --- | --- |

3.1.1

När man ger sig in på ett så komplext område måste man vara försiktig och klarsynt.

| 3.1.1.1 | EESK bör hålla sig till sina uppgifter och undvika att fastställa mål som inte är förenliga med kommitténs möjligheter eller tilldelade uppgifter. |
| --- | --- |

3.1.1.1

EESK bör hålla sig till sina uppgifter och undvika att fastställa mål som inte är förenliga med kommitténs möjligheter eller tilldelade uppgifter.

| 3.1.1.2 | Framsynthet skall inte förväxlas med planering eller framtidsforskning. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Framsynthet skall inte förväxlas med planering eller framtidsforskning.

| 3.1.1.3 | Högst seriösa forskare påtalar gärna att deras vetenskap inte är annat en rad teorier, som avlöses av andra teorier. Ekonomi är ingen exakt vetenskap och samhällskunskap är det ännu mindre. Därför riskerar en samhällsekonomisk prognos att bli felaktig. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Högst seriösa forskare påtalar gärna att deras vetenskap inte är annat en rad teorier, som avlöses av andra teorier. Ekonomi är ingen exakt vetenskap och samhällskunskap är det ännu mindre. Därför riskerar en samhällsekonomisk prognos att bli felaktig.

| 3.1.1.4 | Bland de många arbetsområden som relationerna mellan generationerna omfattar, handlar vissa om kompensatoriska åtgärder, medan andra handlar om nyorientering och åter andra förutsätter en omfattande forskning och uppfinningsförmåga. Det är viktigt att identifiera och särskilja dessa områden och under alla omständigheter avhålla sig från riskabla och fåfänga utopiska tankegångar. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Bland de många arbetsområden som relationerna mellan generationerna omfattar, handlar vissa om kompensatoriska åtgärder, medan andra handlar om nyorientering och åter andra förutsätter en omfattande forskning och uppfinningsförmåga. Det är viktigt att identifiera och särskilja dessa områden och under alla omständigheter avhålla sig från riskabla och fåfänga utopiska tankegångar.

| 3.1.2 | EESK har för avsikt att uppfylla sin roll och sina ambitioner på detta område och har beslutat sig för följande linje: närmast möjliga samarbete med EU-institutionerna rådet, parlamentet och kommissionen. Beslutet grundar sig på synpunkterna i punkt 2.1.1.3 och 3.1.2 ovan, på viljan att respektera de institutionella texterna både till anda och bokstav och slutligen på sunt förnuft. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK har för avsikt att uppfylla sin roll och sina ambitioner på detta område och har beslutat sig för följande linje: närmast möjliga samarbete med EU-institutionerna rådet, parlamentet och kommissionen. Beslutet grundar sig på synpunkterna i punkt 2.1.1.3 och 3.1.2 ovan, på viljan att respektera de institutionella texterna både till anda och bokstav och slutligen på sunt förnuft.

| 3.1.2.1 | Området relationerna mellan generationerna är mycket omfattande. Inledningsvis kan man inte göra något annat än en generell översikt här. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Området relationerna mellan generationerna är mycket omfattande. Inledningsvis kan man inte göra något annat än en generell översikt här.

| 3.1.2.2 | EESK har i detta första yttrande valt att förelägga EU-institutionerna en lista på diskussionsämnen som, om de accepteras, kan tas upp i former som senare skall fastställas i samarbete med institutionerna. Listan ser ut som följer, utan prioritetsordning:






  — | Omfattning, betydelse och gränser för familjernas ansvar och roll i framtidens samhälle: barn, vuxna, föräldrar, mor- och farföräldrar. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

EESK har i detta första yttrande valt att förelägga EU-institutionerna en lista på diskussionsämnen som, om de accepteras, kan tas upp i former som senare skall fastställas i samarbete med institutionerna. Listan ser ut som följer, utan prioritetsordning:

—

Omfattning, betydelse och gränser för familjernas ansvar och roll i framtidens samhälle: barn, vuxna, föräldrar, mor- och farföräldrar.

| — | Kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och offentlig barnomsorg. |
| --- | --- |

—

Kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och offentlig barnomsorg.

| — | Ensamhet och isolering i Europa: åldringar (4) och utsatta barn och ungdomar med missgynnad uppväxt. |
| --- | --- |

—

Ensamhet och isolering i Europa: åldringar (4) och utsatta barn och ungdomar med missgynnad uppväxt.

| — | Generationskontrakt och solidaritet mellan generationerna: hur man socialt och politiskt kan finna goda lösningar för framtiden, som tar hänsyn både till nutidens krav och påtryckningar, men också till kommande generationer som har rättigheter men inte kan göra sin röst hörd. |
| --- | --- |

—

Generationskontrakt och solidaritet mellan generationerna: hur man socialt och politiskt kan finna goda lösningar för framtiden, som tar hänsyn både till nutidens krav och påtryckningar, men också till kommande generationer som har rättigheter men inte kan göra sin röst hörd.

| — | Stadsplanering, bostäder och relationer mellan generationerna: De senaste årens metoder och modeller för stadsplanering och bostäder har sällan tagit hänsyn till viktiga generationsrelaterade behov. Det gäller främst följande frågor:






  — | Den (positiva) utvecklingen att äldre bor kvar hemma längre, och utvecklingen av deras relationer med yngre generationer, barn och unga. |
| --- | --- | --- |

—

Stadsplanering, bostäder och relationer mellan generationerna: De senaste årens metoder och modeller för stadsplanering och bostäder har sällan tagit hänsyn till viktiga generationsrelaterade behov. Det gäller främst följande frågor:

—

Den (positiva) utvecklingen att äldre bor kvar hemma längre, och utvecklingen av deras relationer med yngre generationer, barn och unga.

| — | Unga vuxna (studenter och yngre löntagare) tvingas dela bostäder som är avsedda för familjer och inte för detta ändamål. |
| --- | --- |

—

Unga vuxna (studenter och yngre löntagare) tvingas dela bostäder som är avsedda för familjer och inte för detta ändamål.

| — | Möjligheterna att finna annat än segregerat och tillfälligt boende för familjer med sociala svårigheter. |
| --- | --- |

—

Möjligheterna att finna annat än segregerat och tillfälligt boende för familjer med sociala svårigheter.

| — | Vilken roll kan och bör den så kallade deltagandedemokratin spela för relationerna mellan generationerna? |
| --- | --- |

—

Vilken roll kan och bör den så kallade deltagandedemokratin spela för relationerna mellan generationerna?

| 3.2 | EESK har beslutat att i form av rekommendationer behandla två aspekter av huvudämnet som kan bli föremål för ett samarbete mellan institutionerna om de så önskar. |
| --- | --- |

3.2

EESK har beslutat att i form av rekommendationer behandla två aspekter av huvudämnet som kan bli föremål för ett samarbete mellan institutionerna om de så önskar.

| 3.2.1 | Yrkeslivets längd är en av de frågor som bäst illustrerar de europeiska ländernas brist på klarsynthet och framförhållning när det gäller den utmaning som en åldrande befolkning innebär och som länge kunnat förutses. |
| --- | --- |

3.2.1

Yrkeslivets längd är en av de frågor som bäst illustrerar de europeiska ländernas brist på klarsynthet och framförhållning när det gäller den utmaning som en åldrande befolkning innebär och som länge kunnat förutses.

| 3.2.1.1 | Förkortade yrkeslivskarriärer innebär en ekonomisk, social och kulturell förlust. De förväntade effekterna, som arbetsdelning och ökad sysselsättning för unga, har uteblivit. I många länder har förkortade yrkeslivskarriärer uppfattats och använts som en reglering på kort sikt. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Förkortade yrkeslivskarriärer innebär en ekonomisk, social och kulturell förlust. De förväntade effekterna, som arbetsdelning och ökad sysselsättning för unga, har uteblivit. I många länder har förkortade yrkeslivskarriärer uppfattats och använts som en reglering på kort sikt.

| 3.2.1.2 | Både hos politiker, företag och bland allmänheten har fördomar och förutfattade meningar felaktigt lett till att äldre arbetstagare betraktats som relativt oförmögna att anpassa sig till utvecklingen inom teknik och ledarskapsmetoder, och på så sätt bromsat en produktivitetsökning. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Både hos politiker, företag och bland allmänheten har fördomar och förutfattade meningar felaktigt lett till att äldre arbetstagare betraktats som relativt oförmögna att anpassa sig till utvecklingen inom teknik och ledarskapsmetoder, och på så sätt bromsat en produktivitetsökning.

| 3.2.1.3 | Emellertid har det de senaste åren framkommit relevanta analyser, starka varningar och goda rekommendationer. Här skall understrykas den klarsynthet, kontinuitet och kvalitet som präglat kommissionens arbete i denna svåra fråga. Vi hänvisar också till OECD, ett stort antal forskningsinstitut, bransch- och arbetsmarknadsorganisationer och olika länders ekonomiska och sociala råd, som utfört relevanta arbeten på området. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Emellertid har det de senaste åren framkommit relevanta analyser, starka varningar och goda rekommendationer. Här skall understrykas den klarsynthet, kontinuitet och kvalitet som präglat kommissionens arbete i denna svåra fråga. Vi hänvisar också till OECD, ett stort antal forskningsinstitut, bransch- och arbetsmarknadsorganisationer och olika länders ekonomiska och sociala råd, som utfört relevanta arbeten på området.

| 3.2.1.4 | Det finns i dag ett antal relativt väletablerade och välkända metoder för att ändra denna tendens. Dessa är bland annat att öka de äldre arbetstagarnas anställningsmöjligheter genom att vidareutveckla fortbildningsmetoderna, att förbättra kvaliteten på arbetstillfällena och göra arbetstiderna mer flexibla för att skapa bättre balans mellan arbete och fritid, att inrätta arbetsgrupper bestående av arbetstagare i olika åldrar inom företag och förvaltningsorgan, att öka de äldre arbetstagarnas självförtroende, att öka åtgärderna för att bevara de äldre arbetstagarnas hälsa, att bättre planera karriären på lång sikt samt att anta gynnsamma bestämmelser i fråga om pension och beskattning. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Det finns i dag ett antal relativt väletablerade och välkända metoder för att ändra denna tendens. Dessa är bland annat att öka de äldre arbetstagarnas anställningsmöjligheter genom att vidareutveckla fortbildningsmetoderna, att förbättra kvaliteten på arbetstillfällena och göra arbetstiderna mer flexibla för att skapa bättre balans mellan arbete och fritid, att inrätta arbetsgrupper bestående av arbetstagare i olika åldrar inom företag och förvaltningsorgan, att öka de äldre arbetstagarnas självförtroende, att öka åtgärderna för att bevara de äldre arbetstagarnas hälsa, att bättre planera karriären på lång sikt samt att anta gynnsamma bestämmelser i fråga om pension och beskattning.

| 3.2.1.5 | Europeiska rådet har bland annat vid sina möten i Lissabon och Stockholm framhållit att man med hjälp av olika typer av incitament bör uppmuntra EU-medborgarna att frivilligt stanna kvar längre i arbetslivet. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Europeiska rådet har bland annat vid sina möten i Lissabon och Stockholm framhållit att man med hjälp av olika typer av incitament bör uppmuntra EU-medborgarna att frivilligt stanna kvar längre i arbetslivet.

| 3.2.1.6 | Förutom i ett fåtal länder kan man dock konstatera följande:






  — | Skatte- och socialförsäkringssystemen samt kollektivavtalen och de avtal som ingås på företagsnivå är utformade på ett sådant sätt och innehåller sådana bestämmelser att de uttryckligen eller underförstått klart uppmuntrar till förtida pension. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Förutom i ett fåtal länder kan man dock konstatera följande:

—

Skatte- och socialförsäkringssystemen samt kollektivavtalen och de avtal som ingås på företagsnivå är utformade på ett sådant sätt och innehåller sådana bestämmelser att de uttryckligen eller underförstått klart uppmuntrar till förtida pension.

| — | De målsättningar och föresatser som Europeiska rådet har presenterat vid sina möten är inte tillräckligt väl förankrade i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

De målsättningar och föresatser som Europeiska rådet har presenterat vid sina möten är inte tillräckligt väl förankrade i de olika medlemsstaterna.

| 3.2.1.7 | Alla är eniga om att det inte kommer att ske någon mirakulös omställning som skulle ändra den nuvarande tendensen och praxisen.
  Vanans makt, företagens och förvaltningsorganens varierande art, storlek och kultur samt de normala och berättigade svårigheter som den sociala dialogen ställs inför innebär i detta fall, där man inte helt enkelt kan förespråka att de sociala rättigheterna avskaffas eftersom detta skulle leda till en katastrof, att det krävs övergripande och relativt komplicerade strategier för att åstadkomma den utveckling som önskas. Omställningen är oundvikligen en lång process, vilket är ytterligare en orsak till att man så fort som möjligt bör utforma och tillämpa dessa strategier. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Alla är eniga om att det inte kommer att ske någon mirakulös omställning som skulle ändra den nuvarande tendensen och praxisen.

Vanans makt, företagens och förvaltningsorganens varierande art, storlek och kultur samt de normala och berättigade svårigheter som den sociala dialogen ställs inför innebär i detta fall, där man inte helt enkelt kan förespråka att de sociala rättigheterna avskaffas eftersom detta skulle leda till en katastrof, att det krävs övergripande och relativt komplicerade strategier för att åstadkomma den utveckling som önskas. Omställningen är oundvikligen en lång process, vilket är ytterligare en orsak till att man så fort som möjligt bör utforma och tillämpa dessa strategier.

| 3.2.2 | Kommittén uppmuntrar starkt gemenskapens politiska beslutsfattare – det vill säga parlamentet och rådet – att arbeta tydligare, mer bestämt och aktivare i de medlemsstater som har valt eller utnämnt dem för att se till att det råder större samstämmighet mellan ord och handling. Detta bör sporra dem till följande åtgärder av gemensamt intresse för Europeiska unionen, som har tillkännagett ambitionen att bli en av världens ledande ekonomier:






  — | Att noggrant ange vilka bestämmelser i respektive lands nuvarande lagstiftnings- och avtalssystem som uttryckligen eller underförstått förhindrar en frivillig förlängning av arbetslivet. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Kommittén uppmuntrar starkt gemenskapens politiska beslutsfattare – det vill säga parlamentet och rådet – att arbeta tydligare, mer bestämt och aktivare i de medlemsstater som har valt eller utnämnt dem för att se till att det råder större samstämmighet mellan ord och handling. Detta bör sporra dem till följande åtgärder av gemensamt intresse för Europeiska unionen, som har tillkännagett ambitionen att bli en av världens ledande ekonomier:

—

Att noggrant ange vilka bestämmelser i respektive lands nuvarande lagstiftnings- och avtalssystem som uttryckligen eller underförstått förhindrar en frivillig förlängning av arbetslivet.

| — | Att effektivare och i högre grad än i dag vidarebefordra välgrundade rekommendationer från kommissionen och se till att kommissionens direktiv tillämpas snabbare och med större beslutsamhet. |
| --- | --- |

—

Att effektivare och i högre grad än i dag vidarebefordra välgrundade rekommendationer från kommissionen och se till att kommissionens direktiv tillämpas snabbare och med större beslutsamhet.

| — | Att vidta åtgärder för att informera, sporra och övertyga beslutsfattarna och arbetsmarknads- och branschorganisationerna samt att förbättra kommunikationen med medierna i respektive land. |
| --- | --- |

—

Att vidta åtgärder för att informera, sporra och övertyga beslutsfattarna och arbetsmarknads- och branschorganisationerna samt att förbättra kommunikationen med medierna i respektive land.

| 3.2.3 | Återställande av balansen inom åldersstrukturerna i Europa: I detta sammanhang behöver man endast påminna om de mycket alarmerande framtidsutsikter som framgår av ett flertal studier beträffande de följder som den sjunkande fertiliteten och nativiteten får för den demografiska situationen i Europeiska unionen: Det faktum att generationerna inte förnyas tillräckligt effektivt, vilket inte på något sätt kan uppvägas av invandringen, kan endast medföra att Europas globala ställning försvagas samt att det inom Europa uppstår ekonomiska och finansiella problem och större risk för oönskade splittringar och konflikter mellan generationerna. |
| --- | --- |

3.2.3

Återställande av balansen inom åldersstrukturerna i Europa: I detta sammanhang behöver man endast påminna om de mycket alarmerande framtidsutsikter som framgår av ett flertal studier beträffande de följder som den sjunkande fertiliteten och nativiteten får för den demografiska situationen i Europeiska unionen: Det faktum att generationerna inte förnyas tillräckligt effektivt, vilket inte på något sätt kan uppvägas av invandringen, kan endast medföra att Europas globala ställning försvagas samt att det inom Europa uppstår ekonomiska och finansiella problem och större risk för oönskade splittringar och konflikter mellan generationerna.

| 3.2.3.1 | Om man anser att återställandet av balansen inom åldersstrukturerna i EU-länderna bör vara ett mål på lång sikt, innebär detta att unionen måste se som sin uppgift att i högre grad uppmuntra nativiteten i medlemsstaterna och i detta syfte lägga större vikt vid dessa länders familjepolitik. Man kan inte klandra EU för att inte ha visat intresse för familjefrågor eftersom ministerrådet vid flera tillfällen har lagt fram förslag på detta område. De riktlinjer som fastställts på gemenskapsnivå är dock fortfarande ofullständiga, och målen är visserligen berättigade och intressanta, men mycket begränsade (5). |
| --- | --- |

3.2.3.1

Om man anser att återställandet av balansen inom åldersstrukturerna i EU-länderna bör vara ett mål på lång sikt, innebär detta att unionen måste se som sin uppgift att i högre grad uppmuntra nativiteten i medlemsstaterna och i detta syfte lägga större vikt vid dessa länders familjepolitik. Man kan inte klandra EU för att inte ha visat intresse för familjefrågor eftersom ministerrådet vid flera tillfällen har lagt fram förslag på detta område. De riktlinjer som fastställts på gemenskapsnivå är dock fortfarande ofullständiga, och målen är visserligen berättigade och intressanta, men mycket begränsade (5).

| 3.2.3.2 | Att göra en större och bättre insats på detta område är uppenbarligen inte lätt, eftersom de olika medlemsstaternas politik på området är synnerligen oenhetlig, åtgärder som främjar nativiteten är dyra och det dessutom förekommer stora meningsskiljaktigheter bland både sakkunniga och beslutsfattare beträffande hur effektiva dessa åtgärder är. EESK anser dock att dessa faktorer, hur betydelsefulla de än är, inte kan rättfärdiga att EU-institutionerna fortsätter att i viss mån undvika denna fråga. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Att göra en större och bättre insats på detta område är uppenbarligen inte lätt, eftersom de olika medlemsstaternas politik på området är synnerligen oenhetlig, åtgärder som främjar nativiteten är dyra och det dessutom förekommer stora meningsskiljaktigheter bland både sakkunniga och beslutsfattare beträffande hur effektiva dessa åtgärder är. EESK anser dock att dessa faktorer, hur betydelsefulla de än är, inte kan rättfärdiga att EU-institutionerna fortsätter att i viss mån undvika denna fråga.

| 3.2.3.3 | Kommittén finner det önskvärt att EU-institutionerna fastställer en verklig strategi på detta område i vilken de olika aspekterna på frågan beaktas samt att EU-institutionerna sporrar medlemsstaterna att föra en familjepolitik som syftar till att på lång sikt återställa balansen inom åldersstrukturerna i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.3.3

Kommittén finner det önskvärt att EU-institutionerna fastställer en verklig strategi på detta område i vilken de olika aspekterna på frågan beaktas samt att EU-institutionerna sporrar medlemsstaterna att föra en familjepolitik som syftar till att på lång sikt återställa balansen inom åldersstrukturerna i EU:s medlemsstater.

| 3.2.3.4 | EESK deltar gärna aktivt, så långt kommitténs resurser tillåter, i det arbete som ett sådant steg kräver, ifall man beslutar att ta det. |
| --- | --- |

3.2.3.4

EESK deltar gärna aktivt, så långt kommitténs resurser tillåter, i det arbete som ett sådant steg kräver, ifall man beslutar att ta det.

4.   Slutsats

| 4.1 | Samhällena i EU, liksom det europeiska samhälle som dessa har åtagit sig att tillsammans bygga upp, utsätts ständigt – såväl nu som i framtiden – för risken att det uppkommer sociala, politiska, etniska och kulturella splittringar. Vi måste göra allt som står i vår makt för att det inte också skall uppstå splittringar mellan generationerna. |
| --- | --- |

4.1

Samhällena i EU, liksom det europeiska samhälle som dessa har åtagit sig att tillsammans bygga upp, utsätts ständigt – såväl nu som i framtiden – för risken att det uppkommer sociala, politiska, etniska och kulturella splittringar. Vi måste göra allt som står i vår makt för att det inte också skall uppstå splittringar mellan generationerna.

| 4.2 | De problem som orsakas av relationerna mellan generationerna är till sin natur långsiktiga. Detsamma gäller följaktligen också för lösningen på dessa problem. |
| --- | --- |

4.2

De problem som orsakas av relationerna mellan generationerna är till sin natur långsiktiga. Detsamma gäller följaktligen också för lösningen på dessa problem.

| 4.3 | Det stora antalet komplicerade faktorer på olika områden som måste beaktas utgör ingen ursäkt för att låta bli att utforma och utveckla en global, systematisk och föregripande strategi, eftersom realiteterna på detta liksom andra områden varken är fristående eller avskiljbara. Och man bör understryka att en bra hantering av problemen med relationerna mellan generationerna kan få mycket positiva ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

4.3

Det stora antalet komplicerade faktorer på olika områden som måste beaktas utgör ingen ursäkt för att låta bli att utforma och utveckla en global, systematisk och föregripande strategi, eftersom realiteterna på detta liksom andra områden varken är fristående eller avskiljbara. Och man bör understryka att en bra hantering av problemen med relationerna mellan generationerna kan få mycket positiva ekonomiska konsekvenser.

| 4.4 | Även om man inte bör ha alltför bråttom och naturligtvis inte får bryta mot subsidiaritetsprincipen, bör varken Europeiska unionen eller dess medlemsstater ställa sig avvaktande eller inta en minimalistisk hållning. |
| --- | --- |

4.4

Även om man inte bör ha alltför bråttom och naturligtvis inte får bryta mot subsidiaritetsprincipen, bör varken Europeiska unionen eller dess medlemsstater ställa sig avvaktande eller inta en minimalistisk hållning.

| 4.5 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fäster stor vikt vid dessa frågor, som uppenbart får allt större uppmärksamhet men som ännu inte har fått den ställning som de förtjänar i medlemsstaternas och unionens politiska överväganden. |
| --- | --- |

4.5

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fäster stor vikt vid dessa frågor, som uppenbart får allt större uppmärksamhet men som ännu inte har fått den ställning som de förtjänar i medlemsstaternas och unionens politiska överväganden.

| 4.6 | Det aktuella yttrandet utgör svaret på en utmaning, nämligen att bidra till en utveckling som i framtiden innebär mer samråd i fråga om denna mycket viktiga fråga, som förutsätter samordnade och varaktiga åtgärder av ett flertal aktörer och som kräver att de kortsiktiga intressena inte dominerar samt att det finns en fortlöpande och konstruktiv plan. Ett nytt förbund mellan de olika generationerna inom Europeiska unionen måste gradvis ingås.
   (6) |
| --- | --- |

4.6

Det aktuella yttrandet utgör svaret på en utmaning, nämligen att bidra till en utveckling som i framtiden innebär mer samråd i fråga om denna mycket viktiga fråga, som förutsätter samordnade och varaktiga åtgärder av ett flertal aktörer och som kräver att de kortsiktiga intressena inte dominerar samt att det finns en fortlöpande och konstruktiv plan. Ett nytt förbund mellan de olika generationerna inom Europeiska unionen måste gradvis ingås.
   (6)

| 4.7 | Yttrandet är på inget sätt slutgiltigt. Avsikten är inte att lägga fram färdiga lösningar, utan att inleda ett långsiktigt arbete som kommer att fortgå länge. |
| --- | --- |

4.7

Yttrandet är på inget sätt slutgiltigt. Avsikten är inte att lägga fram färdiga lösningar, utan att inleda ett långsiktigt arbete som kommer att fortgå länge.

| 4.8 | Kommittén rekommenderar att man i detta skede anordnar en offentlig debatt om detta omfattande ämne så fort detta är realistiskt möjligt. I konferensen skulle bland annat politiska beslutsfattare, företrädare för EU-institutionerna, det civila samhällets aktörer och sakkunniga delta. Kommittén åtar sig gärna rollen som initiativtagare till och organisatör av en sådan konferens. |
| --- | --- |

4.8

Kommittén rekommenderar att man i detta skede anordnar en offentlig debatt om detta omfattande ämne så fort detta är realistiskt möjligt. I konferensen skulle bland annat politiska beslutsfattare, företrädare för EU-institutionerna, det civila samhällets aktörer och sakkunniga delta. Kommittén åtar sig gärna rollen som initiativtagare till och organisatör av en sådan konferens.

| 4.9 | Kommitténs åtaganden på detta omfattande område kan och bör ständigt ske i nära samarbete med de andra EU-institutionerna. |
| --- | --- |

4.9

Kommitténs åtaganden på detta omfattande område kan och bör ständigt ske i nära samarbete med de andra EU-institutionerna.

Bryssel den 16 december 2004.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Relationerna mellan generationerna beaktas här ur flera aspekter: bl.a. ekonomiska, sociala, kulturella och politiska.

1

(2)  Uttrycket är hämtat från en rapport (av Jean Billet) som lades fram 2004 vid Frankrikes ekonomiska och sociala råd.

2

(3)  Med här och där bakomliggande kommersiella intressen.

3

(4)  Jmf. bland annat EESK:s yttrande ”Mot det 7:e ramprogrammet: för Forskningens behov inom området av demografiska förändringar – Livskvalitet för gamla samt tekniska behov” – föredragande: Renate Heinisch – CESE 1206/2004 från den 15 september 2004

4

(5)  Familjer med problem, barnomsorg, föräldraledighet osv.

5

(6)  I detta sammanhang bör man nämna det intresse som högnivågruppen för socialpolitikens framtid i ett utvidgat EU visade i maj 2004.

6

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/155

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor”

(2005/C 157/29)

Den 29 januari 2004 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor”.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 21 september 2004. Föredragande var Bernd Voss.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004)) ... antog kommittén följande yttrande med 47 röster för, 13 emot och 4 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | EESK anser att man måste utarbeta och fastställa hållbara, rättssäkra och praktiskt användbara regler för samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor, samt för naturskyddet inom hela livsmedelsproduktionen och för produktionen inom lantbruk, fiske och skogsbruk inklusive odling för läkemedelsproduktion, forskning och annan produktion som inte avser livsmedel. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att man måste utarbeta och fastställa hållbara, rättssäkra och praktiskt användbara regler för samexistens mellan genmodifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor, samt för naturskyddet inom hela livsmedelsproduktionen och för produktionen inom lantbruk, fiske och skogsbruk inklusive odling för läkemedelsproduktion, forskning och annan produktion som inte avser livsmedel.

| 1.2 | Kommissionen vill för det första låta viktiga aspekter på samexistensen bli en fråga för nationella bestämmelser. För det andra tänker den behandla frågan om GMO som på grund av slumpmässiga eller oundvikliga tekniska orsaker hamnar i utsäde utan GMO – en för samexistensen central fråga – inom ramen för kommittéförfarandet, i enlighet med direktiv 2001/18/EG och riktlinjerna för saluföring av utsäde. EESK kommer därför inte att behandla dessa frågor. Det är följaktligen motiverat att delta i denna diskussion genom ett initiativyttrande, framför allt för att på ett lämpligt sätt belysa de ekonomiska och sociala aspekterna och ta ställning i förhållande till rådet, kommissionen och parlamentet. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen vill för det första låta viktiga aspekter på samexistensen bli en fråga för nationella bestämmelser. För det andra tänker den behandla frågan om GMO som på grund av slumpmässiga eller oundvikliga tekniska orsaker hamnar i utsäde utan GMO – en för samexistensen central fråga – inom ramen för kommittéförfarandet, i enlighet med direktiv 2001/18/EG och riktlinjerna för saluföring av utsäde. EESK kommer därför inte att behandla dessa frågor. Det är följaktligen motiverat att delta i denna diskussion genom ett initiativyttrande, framför allt för att på ett lämpligt sätt belysa de ekonomiska och sociala aspekterna och ta ställning i förhållande till rådet, kommissionen och parlamentet.

| 1.3 | Detta initiativyttrande skall dels belysa de viktigaste innehållsmässiga aspekterna på samexistensen, dels ge förslag på vilka aspekter som enligt kommittén bör behandlas på europeisk nivå och vilka som bör regleras genom nationell lagstiftning och vilka praktiska riktlinjer och anvisningar de berörda företagen, särskilt inom lantbruket, behöver. |
| --- | --- |

1.3

Detta initiativyttrande skall dels belysa de viktigaste innehållsmässiga aspekterna på samexistensen, dels ge förslag på vilka aspekter som enligt kommittén bör behandlas på europeisk nivå och vilka som bör regleras genom nationell lagstiftning och vilka praktiska riktlinjer och anvisningar de berörda företagen, särskilt inom lantbruket, behöver.

| 1.4 | Eftersom kommissionen i maj i år avslutade det moratorium som sedan 1998 gällt för tillstånd att saluföra GMO som livsmedel och har för avsikt att även besluta om tillstånd för odling av GMO (1), är det ytterst angeläget att nu finna en form för den praktiska samexistensen. |
| --- | --- |

1.4

Eftersom kommissionen i maj i år avslutade det moratorium som sedan 1998 gällt för tillstånd att saluföra GMO som livsmedel och har för avsikt att även besluta om tillstånd för odling av GMO (1), är det ytterst angeläget att nu finna en form för den praktiska samexistensen.

2.   Allmänna inledande kommentarer och definitioner

| 2.1 | För tillståndsgivning till saluföring av GMO






  — | för odling av växter, för mikrobiologisk odling och för djurhållning, |
| --- | --- | --- |

2.1

För tillståndsgivning till saluföring av GMO

—

för odling av växter, för mikrobiologisk odling och för djurhållning,

| — | för forskningsändamål, |
| --- | --- |

—

för forskningsändamål,

| — | som livsmedel och djurfoder, |
| --- | --- |

—

som livsmedel och djurfoder,

| — | som råmaterial inom andra användningsområden, bl.a. odling för läkemedelsproduktion, |
| --- | --- |

—

som råmaterial inom andra användningsområden, bl.a. odling för läkemedelsproduktion,

| — | med syfte att påverka naturen (t.ex. för att minska förekomsten av skadliga ämnen) och |
| --- | --- |

—

med syfte att påverka naturen (t.ex. för att minska förekomsten av skadliga ämnen) och

| — | som hjälpmedel inom jord- och skogsbruket (t.ex. för att bekämpa skadedjur och ogräs) |
| --- | --- |

—

som hjälpmedel inom jord- och skogsbruket (t.ex. för att bekämpa skadedjur och ogräs)

är det nödvändigt att fastställa praktiska regler för genomförandet av sådan utsättning och för hanteringen av sådana produkter i livsmedel och djurfoder samt i naturen.

| 2.2 | I Europa finns det redan rättsliga regler för






  — | riskbedömning och riskhantering (2), |
| --- | --- | --- |

2.2

I Europa finns det redan rättsliga regler för

—

riskbedömning och riskhantering (2),

| — | tillståndsgivning, |
| --- | --- |

—

tillståndsgivning,

| — | regler om märkning av livsmedel och djurfoder, (3) |
| --- | --- |

—

regler om märkning av livsmedel och djurfoder, (3)

| — | spårbarhet, (4) |
| --- | --- |

—

spårbarhet, (4)

| — | gränsöverskridande transporter utanför EU (Cartagenaprotokollet om biosäkerhet). (5) |
| --- | --- |

—

gränsöverskridande transporter utanför EU (Cartagenaprotokollet om biosäkerhet). (5)

| 2.3 | På europeisk nivå finns hittills inga regler för






  — | märkning av utsäde och reproduktionsmaterial, (kommissionen utarbetar för närvarande ett förslag till detta) (6), |
| --- | --- | --- |

2.3

På europeisk nivå finns hittills inga regler för

—

märkning av utsäde och reproduktionsmaterial, (kommissionen utarbetar för närvarande ett förslag till detta) (6),

| — | den praktiska hanteringen av de ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna av användning av GMO (7). Medlemsstaternas regeringar och parlament arbetar för närvarande med detta i samband med genomförandet av direktiv 2001/18 och utarbetandet av den nationella lagstiftningen, i synnerhet med koppling till föreskrifterna om odling och civilrättsligt ansvar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

—

den praktiska hanteringen av de ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna av användning av GMO (7). Medlemsstaternas regeringar och parlament arbetar för närvarande med detta i samband med genomförandet av direktiv 2001/18 och utarbetandet av den nationella lagstiftningen, i synnerhet med koppling till föreskrifterna om odling och civilrättsligt ansvar i detta sammanhang.

| 2.4 | I den lagstiftning som EU redan antagit fastslås att GMO kräver särskild riskbedömning, riskhantering samt genomgående märkning och spårbarhet. Lagstiftningen utgår ifrån att det skall vara möjligt att avstå från både aktiv och passiv insats av GMO, och föreskriver att inga GMO skall användas i biologiskt lantbruk och biologisk livsmedelsproduktion (med undantag för vissa veterinärmedicinska produkter). Det ges också möjlighet att efter prövning i enskilda fall sätta upp vissa villkor för utsättning av GMO i vissa områden eller helt förbjuda den. |
| --- | --- |

2.4

I den lagstiftning som EU redan antagit fastslås att GMO kräver särskild riskbedömning, riskhantering samt genomgående märkning och spårbarhet. Lagstiftningen utgår ifrån att det skall vara möjligt att avstå från både aktiv och passiv insats av GMO, och föreskriver att inga GMO skall användas i biologiskt lantbruk och biologisk livsmedelsproduktion (med undantag för vissa veterinärmedicinska produkter). Det ges också möjlighet att efter prövning i enskilda fall sätta upp vissa villkor för utsättning av GMO i vissa områden eller helt förbjuda den.

| 2.5 | GMO är organismer som kan föröka sig och breda ut sig i naturen. De biologiska system som de introduceras i och som de inte utan vidare kommer att kunna avlägsnas från igen kan varken avgränsas hermetiskt eller kontrolleras och styras på samma sätt som slutna vetenskapliga, industriella eller hantverksmässigt drivna anläggningar. Biosfären är i princip ett öppet system som hänger samman över hela världen. Vi har endast begränsade kunskaper om de lagar som styr det och om hur vi kan styra det. |
| --- | --- |

2.5

GMO är organismer som kan föröka sig och breda ut sig i naturen. De biologiska system som de introduceras i och som de inte utan vidare kommer att kunna avlägsnas från igen kan varken avgränsas hermetiskt eller kontrolleras och styras på samma sätt som slutna vetenskapliga, industriella eller hantverksmässigt drivna anläggningar. Biosfären är i princip ett öppet system som hänger samman över hela världen. Vi har endast begränsade kunskaper om de lagar som styr det och om hur vi kan styra det.

| 2.6 | Det är därför man i lagstiftningen på EU-nivå har slagit fast försiktighetsprincipen samt bedömning och reglering från fall till fall som utgångspunkt för hanteringen av GMO. Dessutom har man lagt stor vikt vid insyn och valfrihet i fråga om insats av GMO. |
| --- | --- |

2.6

Det är därför man i lagstiftningen på EU-nivå har slagit fast försiktighetsprincipen samt bedömning och reglering från fall till fall som utgångspunkt för hanteringen av GMO. Dessutom har man lagt stor vikt vid insyn och valfrihet i fråga om insats av GMO.

| 2.7 | Detta sker mot bakgrund av att en majoritet av EU-medborgarna har en hållning som är alltifrån skeptisk till direkt avvisande gentemot insats av GMO i lant- och skogsbruket samt i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

2.7

Detta sker mot bakgrund av att en majoritet av EU-medborgarna har en hållning som är alltifrån skeptisk till direkt avvisande gentemot insats av GMO i lant- och skogsbruket samt i livsmedel och foder.

| 2.8 | Samexistensen mellan olika former av drift och markutnyttjande med eller utan GMO gäller alltså inom lämpliga rums- och tidsramar.






  — | lant- och skogsbruk samt fiske, inklusive förvaltning av marken, |
| --- | --- | --- |

2.8

Samexistensen mellan olika former av drift och markutnyttjande med eller utan GMO gäller alltså inom lämpliga rums- och tidsramar.

—

lant- och skogsbruk samt fiske, inklusive förvaltning av marken,

| — | den totala livsmedelskedjan (bearbetning, handel, restaurangbranschen), |
| --- | --- |

—

den totala livsmedelskedjan (bearbetning, handel, restaurangbranschen),

| — | regional och kommunal markanvändning och ekonomisk utveckling, |
| --- | --- |

—

regional och kommunal markanvändning och ekonomisk utveckling,

| — | konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

konsumentskydd,

| — | naturskydd. |
| --- | --- |

—

naturskydd.

| 2.9 | I yttranden som inte är rättsligt bindande har kommissionen hittills reducerat samexistensen till de rent ekonomiska aspekterna av att olika former av jordbruk drivs parallellt. Kommissionen föreslår att regleringen av dessa aspekter i huvudsak skall överlåtas till de enskilda medlemsstaterna. Denna ståndpunkt är dock omstridd i ministerrådet och kritiseras av Europaparlamentet. (8) |
| --- | --- |

2.9

I yttranden som inte är rättsligt bindande har kommissionen hittills reducerat samexistensen till de rent ekonomiska aspekterna av att olika former av jordbruk drivs parallellt. Kommissionen föreslår att regleringen av dessa aspekter i huvudsak skall överlåtas till de enskilda medlemsstaterna. Denna ståndpunkt är dock omstridd i ministerrådet och kritiseras av Europaparlamentet. (8)

3.   Viktiga aspekter av samexistensen (indelning)

3.1   Vetenskapliga rön

| 3.1.1 | En förutsättning för att man skall kunna reglera samexistensen är att man har tillräckligt vetenskapligt underlag för att bedöma utbredning i tid och rum samt kontaminering av GMO från olika växter (samt i förekommande fall utbredning av mikroorganismer och djur). Man måste också ha tillförlitliga, praktiskt grundade erfarenheter av och kunna bedöma de möjliga spridningsvägarna vid produktion, lagring, transport och bearbetning. |
| --- | --- |

3.1.1

En förutsättning för att man skall kunna reglera samexistensen är att man har tillräckligt vetenskapligt underlag för att bedöma utbredning i tid och rum samt kontaminering av GMO från olika växter (samt i förekommande fall utbredning av mikroorganismer och djur). Man måste också ha tillförlitliga, praktiskt grundade erfarenheter av och kunna bedöma de möjliga spridningsvägarna vid produktion, lagring, transport och bearbetning.

| 3.1.2 | Om detta har kommissionen inhämtat olika utlåtanden och yttranden (9) som dock inte ger någon sammanhängande bild. Man har också beställt ytterligare studier. Vid den första vetenskapliga konferensen om samexistens i november 2003 (10) konstaterade de samlade forskarna att det finns ett stort forskningsbehov och ansåg att de endast delvis kan uttala sig säkert om möjligheterna till samexistens. Ett yttrande från EU:s vetenskapliga kommitté från år 2001 (11) pekar på stor osäkerhet och tar inte ställning beträffande de gränsvärden som kommissionen föreslår för livsmedel, foder och utsäde. |
| --- | --- |

3.1.2

Om detta har kommissionen inhämtat olika utlåtanden och yttranden (9) som dock inte ger någon sammanhängande bild. Man har också beställt ytterligare studier. Vid den första vetenskapliga konferensen om samexistens i november 2003 (10) konstaterade de samlade forskarna att det finns ett stort forskningsbehov och ansåg att de endast delvis kan uttala sig säkert om möjligheterna till samexistens. Ett yttrande från EU:s vetenskapliga kommitté från år 2001 (11) pekar på stor osäkerhet och tar inte ställning beträffande de gränsvärden som kommissionen föreslår för livsmedel, foder och utsäde.

| 3.1.3 | På nuvarande kunskapsnivå om genmodifierade växter i fråga om kontaminering, utbredning och varaktighet kan man inte bygga några tillförlitliga prognoser om möjligheten till samexistens. |
| --- | --- |

3.1.3

På nuvarande kunskapsnivå om genmodifierade växter i fråga om kontaminering, utbredning och varaktighet kan man inte bygga några tillförlitliga prognoser om möjligheten till samexistens.

| 3.1.4 | Detta gäller särskilt långsiktiga prognoser samt beträffande miljön och odlingsvillkoren i olika ekosystem. |
| --- | --- |

3.1.4

Detta gäller särskilt långsiktiga prognoser samt beträffande miljön och odlingsvillkoren i olika ekosystem.

| 3.1.5 | Möjligheten till samexistens för olika GMO måste bedömas separat för olika växter och produktionssystem samt med beaktande av de lokala förutsättningarna. Man skall också beakta de förändringar i odlingsmetoderna som sker i samband med detta (t.ex. den insats av generellt verkande herbicider som kan göras genom att växterna gjorts resistenta mot dem). |
| --- | --- |

3.1.5

Möjligheten till samexistens för olika GMO måste bedömas separat för olika växter och produktionssystem samt med beaktande av de lokala förutsättningarna. Man skall också beakta de förändringar i odlingsmetoderna som sker i samband med detta (t.ex. den insats av generellt verkande herbicider som kan göras genom att växterna gjorts resistenta mot dem).

| 3.1.6 | Problemen i fråga om prognos och kontroll är särskilt stora när det gäller sådana växter som har ett genetiskt utbyte med naturligt förekommande, icke odlade, släktingar. Raps, som har sitt genetiska ursprung i Europa, kan korsa sig direkt eller indirekt med ett stort antal arter i vild eller odlad form, t.ex. kål. rybs, senap (rucola), rädisa, mursenap, kålsenap, vildsenap, vildkål och gråsenap. Detsamma gäller för t.ex. betor/rovor. |
| --- | --- |

3.1.6

Problemen i fråga om prognos och kontroll är särskilt stora när det gäller sådana växter som har ett genetiskt utbyte med naturligt förekommande, icke odlade, släktingar. Raps, som har sitt genetiska ursprung i Europa, kan korsa sig direkt eller indirekt med ett stort antal arter i vild eller odlad form, t.ex. kål. rybs, senap (rucola), rädisa, mursenap, kålsenap, vildsenap, vildkål och gråsenap. Detsamma gäller för t.ex. betor/rovor.

3.2   Riskhantering, övervakning och registrering av odling

| 3.2.1 | En förutsättning för att registrering av odling och övervakning av GMO skall kunna ske i enlighet med direktiv 2001/18 är att GMO identifieras och märks. Det är också en förutsättning för att vissa GMO skall kunna förbjudas, om det blir nödvändigt på grund av nya vetenskapliga rön eller på grund av att tidsbegränsade tillstånd löper ut. Märkning av GMO som kan föröka sig är därför avgörande för en effektiv riskhantering, särskilt om det krävs eventuella nödfallsåtgärder. Den kan därför inte bara vara avhängig av huruvida gränsvärdena för plikten att märka livsmedel och foder överskrids eller inte, särskilt som gränsvärdena för information till konsumenterna automatiskt bortfaller när ett tillstånd löper ut. |
| --- | --- |

3.2.1

En förutsättning för att registrering av odling och övervakning av GMO skall kunna ske i enlighet med direktiv 2001/18 är att GMO identifieras och märks. Det är också en förutsättning för att vissa GMO skall kunna förbjudas, om det blir nödvändigt på grund av nya vetenskapliga rön eller på grund av att tidsbegränsade tillstånd löper ut. Märkning av GMO som kan föröka sig är därför avgörande för en effektiv riskhantering, särskilt om det krävs eventuella nödfallsåtgärder. Den kan därför inte bara vara avhängig av huruvida gränsvärdena för plikten att märka livsmedel och foder överskrids eller inte, särskilt som gränsvärdena för information till konsumenterna automatiskt bortfaller när ett tillstånd löper ut.

| 3.2.2 | Bedömningen av riskerna med GMO skall göras i enlighet med direktiv 2001/18 och jämförbara bestämmelser i andra förordningar och direktiv, och är en förutsättning för att tillstånd skall kunna ges. Det sätt på vilket odlingen praktiskt genomförs har dock ett avgörande inflytande över om man – vilket anges i direktivet – kan genomföra effektiva åtgärder för att begränsa den, begränsa och övervaka dess följder, samt återkalla ett tillstånd eller inte. Så till vida kan frågan om samexistens inte begränsas enbart till de ekonomiska aspekterna av odlingen, utan den är en integrerad del av den lagstadgade riskhanteringen och försiktighetsåtgärderna. |
| --- | --- |

3.2.2

Bedömningen av riskerna med GMO skall göras i enlighet med direktiv 2001/18 och jämförbara bestämmelser i andra förordningar och direktiv, och är en förutsättning för att tillstånd skall kunna ges. Det sätt på vilket odlingen praktiskt genomförs har dock ett avgörande inflytande över om man – vilket anges i direktivet – kan genomföra effektiva åtgärder för att begränsa den, begränsa och övervaka dess följder, samt återkalla ett tillstånd eller inte. Så till vida kan frågan om samexistens inte begränsas enbart till de ekonomiska aspekterna av odlingen, utan den är en integrerad del av den lagstadgade riskhanteringen och försiktighetsåtgärderna.

3.3   Spårbarhet och kontroll i livsmedels- och foderkedjan genom provtagning, tester och dokumentation

| 3.3.1 | Åtgärder för identifiering och märkning av GMO i hela livsmedelskedjan föreskrivs i direktivet om spårbarhet och märkning som ingår i de allmänna principerna och kraven i livsmedelsrätten (12). Dessa går utöver identifiering av GMO i den slutliga produkten, eftersom man nu även måste märka sådana produkter där spår av GMO i den slutliga produkten inte längre kan påvisas. |
| --- | --- |

3.3.1

Åtgärder för identifiering och märkning av GMO i hela livsmedelskedjan föreskrivs i direktivet om spårbarhet och märkning som ingår i de allmänna principerna och kraven i livsmedelsrätten (12). Dessa går utöver identifiering av GMO i den slutliga produkten, eftersom man nu även måste märka sådana produkter där spår av GMO i den slutliga produkten inte längre kan påvisas.

| 3.3.2 | Den information som krävs för att identifiera en genmodifierad organism sammanställs i ett centralt register och offentliggörs (13). |
| --- | --- |

3.3.2

Den information som krävs för att identifiera en genmodifierad organism sammanställs i ett centralt register och offentliggörs (13).

| 3.3.3 | EU:s gemensamma forskningscenter arbetar för närvarande med att standardisera och validera de provtagnings- och testförfaranden som krävs i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.3.3

EU:s gemensamma forskningscenter arbetar för närvarande med att standardisera och validera de provtagnings- och testförfaranden som krävs i detta sammanhang.

| 3.3.4 | På nuvarande utvecklingsnivå är det tekniskt möjligt att identifiera specifikt DNA eller ett specifikt protein i GMO då det utgör 0,001 till 0,05 % av ett analyserat prov. Kostnaderna för ospecificerade, kvalitativa test för att undersöka förekomsten av GMO ligger för närvarande på 100 – 150 euro per analys. Kostnaderna för specifika och kvantitativa test varierar mellan 250 och 500 euro per analys. |
| --- | --- |

3.3.4

På nuvarande utvecklingsnivå är det tekniskt möjligt att identifiera specifikt DNA eller ett specifikt protein i GMO då det utgör 0,001 till 0,05 % av ett analyserat prov. Kostnaderna för ospecificerade, kvalitativa test för att undersöka förekomsten av GMO ligger för närvarande på 100 – 150 euro per analys. Kostnaderna för specifika och kvantitativa test varierar mellan 250 och 500 euro per analys.

| 3.3.5 | Det finns fortfarande stora skillnader inom gemenskapen i fråga om tillgången till spårningsförfaranden och deras tillförlitlighet samt vad gäller den tekniska kapaciteten att genomföra dem. Det är bara i ett fåtal medlemsstater som de finns tillgängliga i tillräcklig utsträckning. I vissa medlemsstater finns de inte alls. |
| --- | --- |

3.3.5

Det finns fortfarande stora skillnader inom gemenskapen i fråga om tillgången till spårningsförfaranden och deras tillförlitlighet samt vad gäller den tekniska kapaciteten att genomföra dem. Det är bara i ett fåtal medlemsstater som de finns tillgängliga i tillräcklig utsträckning. I vissa medlemsstater finns de inte alls.

| 3.3.6 | För närvarande har man stora problem med främst kvantitativa och specifika analyser av GMO-förekomst. Detta gäller särskilt när producenterna inte ställer något lämpligt spårningsförfarande eller tillräckligt referensmaterial till förfogande. Främst handlar det då om sådana GMO som inte är tillåtna i gemenskapen, men om vilka man inte kan utesluta att de förekommer i importerat utsäde eller importerade råvaror. |
| --- | --- |

3.3.6

För närvarande har man stora problem med främst kvantitativa och specifika analyser av GMO-förekomst. Detta gäller särskilt när producenterna inte ställer något lämpligt spårningsförfarande eller tillräckligt referensmaterial till förfogande. Främst handlar det då om sådana GMO som inte är tillåtna i gemenskapen, men om vilka man inte kan utesluta att de förekommer i importerat utsäde eller importerade råvaror.

3.4   Bästa praxis inom jordbruket

| 3.4.1 | Principen om bästa praxis bör följas i hela produktionskedjan för livsmedel






  — | i forskning och utveckling, särskilt vid utsättning av GMO för vetenskapliga ändamål (del B 2001/18), |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Principen om bästa praxis bör följas i hela produktionskedjan för livsmedel

—

i forskning och utveckling, särskilt vid utsättning av GMO för vetenskapliga ändamål (del B 2001/18),

| — | i utvecklingen av utsäde, särskilt med tanke på det genetiska ursprungsmaterialet och med tanke på de olika typerna av basutsäde, |
| --- | --- |

—

i utvecklingen av utsäde, särskilt med tanke på det genetiska ursprungsmaterialet och med tanke på de olika typerna av basutsäde,

| — | vad gäller att hålla sorterna stabila eller vid förökning av sorterna, |
| --- | --- |

—

vad gäller att hålla sorterna stabila eller vid förökning av sorterna,

| — | vid förökning, beredning, behandling och förpackning av utsädet, |
| --- | --- |

—

vid förökning, beredning, behandling och förpackning av utsädet,

| — | vid odling, vidareutveckling, skörd och transport av växtbaserade produkter, |
| --- | --- |

—

vid odling, vidareutveckling, skörd och transport av växtbaserade produkter,

| — | vid urval och beredning av det utsäde som utvinns ur skörden för att återplaneras, |
| --- | --- |

—

vid urval och beredning av det utsäde som utvinns ur skörden för att återplaneras,

| — | vid inköp, beredning, lagring och transport av jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

—

vid inköp, beredning, lagring och transport av jordbruksprodukter,

| — | i den efterföljande bearbetningen av livsmedel och foder och |
| --- | --- |

—

i den efterföljande bearbetningen av livsmedel och foder och

| — | vid förpackning, distribution och märkning av de färdiga produkterna. |
| --- | --- |

—

vid förpackning, distribution och märkning av de färdiga produkterna.

| 3.4.2 | Inom de flesta områden är bästa praxis i stort sett redan fastställd. För att i praktiken kunna genomföra de lagar som rör riskhantering samt märkning och spårbarhet vid användning av GMO, är det av avgörande betydelse att denna bästa praxis kompletteras med särskilda bestämmelser för hantering av GMO. Det mest omfattande behovet gäller områdena utsädesproduktion och jordbruksproduktion, men det gäller även inköp, lagring och transport av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

3.4.2

Inom de flesta områden är bästa praxis i stort sett redan fastställd. För att i praktiken kunna genomföra de lagar som rör riskhantering samt märkning och spårbarhet vid användning av GMO, är det av avgörande betydelse att denna bästa praxis kompletteras med särskilda bestämmelser för hantering av GMO. Det mest omfattande behovet gäller områdena utsädesproduktion och jordbruksproduktion, men det gäller även inköp, lagring och transport av jordbruksprodukter.

| 3.4.3 | Resultatet av och förutsättningarna för bästa praxis är till stor del beroende av i hur stor utsträckning denna följs i de föregående produktionsstegen. |
| --- | --- |

3.4.3

Resultatet av och förutsättningarna för bästa praxis är till stor del beroende av i hur stor utsträckning denna följs i de föregående produktionsstegen.

| 3.4.4 | Det krävs olika åtgärder (med hänsyn tagen till kulturella och regionala förutsättningar) för att undvika oönskad korspollinering och annan spridning av GMO i kulturlandskap samt för att undgå att GMO-grödor blandas ihop med icke genmodifierade grödor. Kommissionen har delvis tagit upp dessa åtgärder i sina riktlinjer om samexistens (14) och anmodat medlemsstaterna att utfärda motsvarande bestämmelser. De gäller både jordbrukare som odlar GMO-grödor och sådana som vill undvika att använda genmodifierade organismer i sin produktion, samt jordbruks- och handelsföretag, företag som ansvarar för lagring och transport och dessutom de myndigheter och institutioner som skall se till att god jordbrukssed, samt landskaps- och naturskydd efterlevs. |
| --- | --- |

3.4.4

Det krävs olika åtgärder (med hänsyn tagen till kulturella och regionala förutsättningar) för att undvika oönskad korspollinering och annan spridning av GMO i kulturlandskap samt för att undgå att GMO-grödor blandas ihop med icke genmodifierade grödor. Kommissionen har delvis tagit upp dessa åtgärder i sina riktlinjer om samexistens (14) och anmodat medlemsstaterna att utfärda motsvarande bestämmelser. De gäller både jordbrukare som odlar GMO-grödor och sådana som vill undvika att använda genmodifierade organismer i sin produktion, samt jordbruks- och handelsföretag, företag som ansvarar för lagring och transport och dessutom de myndigheter och institutioner som skall se till att god jordbrukssed, samt landskaps- och naturskydd efterlevs.

3.5   Utsädets egenskaper samt kontroll och märkning av detta

| 3.5.1 | Utsädet utgör det första steget i produktionskedjan. Beroende på sort förökar det sig med en faktor på mellan 40 och 1 000 och kan förbli i jorden över lång tid. GMO i utsäde befruktar vid pollinering besläktade kulturgrödor och vilda närbesläktade arter om det finns sådana i närheten. Utsäde och pollen kan därmed spridas över stora ytor. Det är dessa rumsliga och tidsmässiga dimensioner som gör att forskarna är överens om att genmodifierade organismer i utsäde har en avgörande roll när det gäller samexistens. |
| --- | --- |

3.5.1

Utsädet utgör det första steget i produktionskedjan. Beroende på sort förökar det sig med en faktor på mellan 40 och 1 000 och kan förbli i jorden över lång tid. GMO i utsäde befruktar vid pollinering besläktade kulturgrödor och vilda närbesläktade arter om det finns sådana i närheten. Utsäde och pollen kan därmed spridas över stora ytor. Det är dessa rumsliga och tidsmässiga dimensioner som gör att forskarna är överens om att genmodifierade organismer i utsäde har en avgörande roll när det gäller samexistens.

| 3.5.2 | I direktiv 2001/18 diskuteras möjligheten att fastlägga gränsvärden för vissa produktgrupper där det under speciella förutsättningar inte krävs någon GMO-märkning. För livsmedel och foder har man fastställt ett gränsvärde på 0,9 % i förordningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder (15) och i förordningen om spårbarhet (16). |
| --- | --- |

3.5.2

I direktiv 2001/18 diskuteras möjligheten att fastlägga gränsvärden för vissa produktgrupper där det under speciella förutsättningar inte krävs någon GMO-märkning. För livsmedel och foder har man fastställt ett gränsvärde på 0,9 % i förordningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder (15) och i förordningen om spårbarhet (16).

| 3.5.3 | Kommissionen har föreslagit att man även inom ramen för direktiven för växter och utsäde skall fastställa gränsvärden för märkning av GMO i utsäde och att detta gränsvärde bör ligga mellan 0,3 och 0,7 procent. Kommissionen drog på grund av juridiska betänkligheter tillbaka detta förslag i oktober 2003 och utarbetade ett nytt förslag. Detta innehöll bara gränsvärden för raps- och majsutsäde på 0,3 %. Även detta förslag drogs tillbaka av kommissionen i september 2004. Nu planeras ytterligare konsekvensbedömningar i syfte att kunna fatta ett beslut på bättre vetenskapliga grunder, och särskilt för att kunna bedöma de ekonomiska konsekvenserna på ett mer precist sätt. Faktum är att fastställandet av renhetskrav får betydande konsekvenser för utsäde som inte är genmodifierat, om en samexistens över huvud taget är möjlig vad gäller vissa växter och produktionsformer. Detsamma gäller de kostnader som i sådana fall är förknippade med dessa gränsvärden. |
| --- | --- |

3.5.3

Kommissionen har föreslagit att man även inom ramen för direktiven för växter och utsäde skall fastställa gränsvärden för märkning av GMO i utsäde och att detta gränsvärde bör ligga mellan 0,3 och 0,7 procent. Kommissionen drog på grund av juridiska betänkligheter tillbaka detta förslag i oktober 2003 och utarbetade ett nytt förslag. Detta innehöll bara gränsvärden för raps- och majsutsäde på 0,3 %. Även detta förslag drogs tillbaka av kommissionen i september 2004. Nu planeras ytterligare konsekvensbedömningar i syfte att kunna fatta ett beslut på bättre vetenskapliga grunder, och särskilt för att kunna bedöma de ekonomiska konsekvenserna på ett mer precist sätt. Faktum är att fastställandet av renhetskrav får betydande konsekvenser för utsäde som inte är genmodifierat, om en samexistens över huvud taget är möjlig vad gäller vissa växter och produktionsformer. Detsamma gäller de kostnader som i sådana fall är förknippade med dessa gränsvärden.

| 3.5.4 | Både medlemsstaternas regeringar och berörda organisationer och företag har olika åsikter i frågan om det skall finnas gränsvärden och hur höga de i så fall skall vara när det gäller oförutsedd och oundviklig andel GMO i utsäde. |
| --- | --- |

3.5.4

Både medlemsstaternas regeringar och berörda organisationer och företag har olika åsikter i frågan om det skall finnas gränsvärden och hur höga de i så fall skall vara när det gäller oförutsedd och oundviklig andel GMO i utsäde.

| 3.5.5 | När det gäller märkning av utsäde handlar det inte om information till slutkunden för att öka valfriheten – till skillnad från i fallen med livsmedel och foder. Det är snarare viktig information för dem som lagenligt sätter ut GMO i miljön och för de myndigheter som är ansvariga för riktlinjer i fråga om utsättning. Bristen på information om andelen GMO i vissa typer av utsäde gör den lagenligt fastställda registreringen, övervakningen (kontroll efter försäljning) – samt insamlingen av sådant utsäde om det i efterhand blir ett förbud mot GMO – i praktiken omöjlig. |
| --- | --- |

3.5.5

När det gäller märkning av utsäde handlar det inte om information till slutkunden för att öka valfriheten – till skillnad från i fallen med livsmedel och foder. Det är snarare viktig information för dem som lagenligt sätter ut GMO i miljön och för de myndigheter som är ansvariga för riktlinjer i fråga om utsättning. Bristen på information om andelen GMO i vissa typer av utsäde gör den lagenligt fastställda registreringen, övervakningen (kontroll efter försäljning) – samt insamlingen av sådant utsäde om det i efterhand blir ett förbud mot GMO – i praktiken omöjlig.

| 3.5.6 | Om en viss typ av GMO senare visar sig vara allergiframkallande – eller om överföring av dess egenskaper på vilda närbesläktade arter skulle ge konkurrensfördelar och därmed leda till ett hot mot den ekologiska jämvikten – så måste berörd GMO förbjudas och dras in från marknaden. För detta ändamål är de gränsvärden som kommissionen föreslagit fullständigt oacceptabla. Om man utgår ifrån att det totala utsädet av växten i fråga innehåller upp till en halv procent av dessa genmodifierade organismer, skulle man vara tvungen att vidta insamlings- och nödfallsåtgärder för hela skörden och för det samlade utsädet av denna växt. |
| --- | --- |

3.5.6

Om en viss typ av GMO senare visar sig vara allergiframkallande – eller om överföring av dess egenskaper på vilda närbesläktade arter skulle ge konkurrensfördelar och därmed leda till ett hot mot den ekologiska jämvikten – så måste berörd GMO förbjudas och dras in från marknaden. För detta ändamål är de gränsvärden som kommissionen föreslagit fullständigt oacceptabla. Om man utgår ifrån att det totala utsädet av växten i fråga innehåller upp till en halv procent av dessa genmodifierade organismer, skulle man vara tvungen att vidta insamlings- och nödfallsåtgärder för hela skörden och för det samlade utsädet av denna växt.

| 3.5.7 | De praktiska erfarenheter som gjorts av återkallande i USA visar såväl vilka svårigheter som vilka kostnader som kan uppstå. Då Förenta staternas miljöskyddsmyndighet EPA år 2000 förbjöd användningen av den genetiskt modifierade majssorten ”Starlink” på grund av dess eventuellt allergiframkallande effekter, uppkom kostnader i hela produktionskedjan på omkring en miljard US-dollar. Stora mängder utsäde och grödor köptes upp och togs bort från marknaden, men saneringsarbetet är ännu inte slutfört. I USA fanns det år 2003 spår av ”Starlink” i över 1 % av de undersökta proverna. |
| --- | --- |

3.5.7

De praktiska erfarenheter som gjorts av återkallande i USA visar såväl vilka svårigheter som vilka kostnader som kan uppstå. Då Förenta staternas miljöskyddsmyndighet EPA år 2000 förbjöd användningen av den genetiskt modifierade majssorten ”Starlink” på grund av dess eventuellt allergiframkallande effekter, uppkom kostnader i hela produktionskedjan på omkring en miljard US-dollar. Stora mängder utsäde och grödor köptes upp och togs bort från marknaden, men saneringsarbetet är ännu inte slutfört. I USA fanns det år 2003 spår av ”Starlink” i över 1 % av de undersökta proverna.

| 3.5.8 | Andelen genmodifierade organismer i icke genmodifierat utsäde har avgörande inverkan på de kostnader som uppstår i de efterföljande leden jordbruk och bearbetning. Det kommer att krävas enorma insatser i form om dyra tester och kontroller om de enligt tillåtna föroreningarna i samtliga genmodifierade produkter rutinmässigt måste undersökas för att fastställa hur stor andel GMO de innehåller, i syfte att kunna garantera att de inte överskrider de enligt lag fastställda gränsvärdena – 0,9 % eller lägre – för märkning vad gäller livsmedel och foder. |
| --- | --- |

3.5.8

Andelen genmodifierade organismer i icke genmodifierat utsäde har avgörande inverkan på de kostnader som uppstår i de efterföljande leden jordbruk och bearbetning. Det kommer att krävas enorma insatser i form om dyra tester och kontroller om de enligt tillåtna föroreningarna i samtliga genmodifierade produkter rutinmässigt måste undersökas för att fastställa hur stor andel GMO de innehåller, i syfte att kunna garantera att de inte överskrider de enligt lag fastställda gränsvärdena – 0,9 % eller lägre – för märkning vad gäller livsmedel och foder.

| 3.5.9 | GMO-förorenat konventionellt och ekologiskt utsäde kommer dessutom att ha stor betydelse när det gäller att slå fast vad det är som förorsakar finansiell skada när de övre gränsvärdena för märkning av livsmedel och foder överskrids. Detsamma gäller de härledda lägsta gränsvärdena som handels- och förädlingsföretagen vill få kännedom om. Naturligtvis kommer de som eventuellt orsakat skadan att kräva bevis på att dessa skador vare varken uppstått på grund av utsädets sammansättning (åtminstone inte helt och hållet) eller på grund av att GMO överförts på fälten. |
| --- | --- |

3.5.9

GMO-förorenat konventionellt och ekologiskt utsäde kommer dessutom att ha stor betydelse när det gäller att slå fast vad det är som förorsakar finansiell skada när de övre gränsvärdena för märkning av livsmedel och foder överskrids. Detsamma gäller de härledda lägsta gränsvärdena som handels- och förädlingsföretagen vill få kännedom om. Naturligtvis kommer de som eventuellt orsakat skadan att kräva bevis på att dessa skador vare varken uppstått på grund av utsädets sammansättning (åtminstone inte helt och hållet) eller på grund av att GMO överförts på fälten.

| 3.5.10 | Om det finns GMO i konventionellt och ekologiskt utsäde har detta negativ inverkan på jordbrukarnas möjligheter att återplantera och förädla det egna utsädet. Föroreningen kan ackumuleras i kommande generationer av utsäde, särskilt om det dessutom tillkommer ytterligare föroreningar från näraliggande fält. Detta kan både leda till avsevärda ekonomiska förluster för jordbrukarna och till ett hot mot antalet arter av utsäde och mot lokalt anpassat utsäde. |
| --- | --- |

3.5.10

Om det finns GMO i konventionellt och ekologiskt utsäde har detta negativ inverkan på jordbrukarnas möjligheter att återplantera och förädla det egna utsädet. Föroreningen kan ackumuleras i kommande generationer av utsäde, särskilt om det dessutom tillkommer ytterligare föroreningar från näraliggande fält. Detta kan både leda till avsevärda ekonomiska förluster för jordbrukarna och till ett hot mot antalet arter av utsäde och mot lokalt anpassat utsäde.

3.6   Ansvar för produkter och miljö

| 3.6.1 | Enligt direktiv (85/374/EEG) om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister är det producenterna och de som släpper ut GMO på marknaden som ansvarar för skador på liv, lem och egendom som uppkommit genom underlåtenhet eller vårdslöshet (17). Detta ansvar gäller dock endast slutprodukter som är avsedda för privat konsumtion och omfattar inte vare sig utsäde eller de finansiella skador som kan uppstå på grund av att skördens värde eller de produkter som skörden omvandlats till minskar. |
| --- | --- |

3.6.1

Enligt direktiv (85/374/EEG) om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister är det producenterna och de som släpper ut GMO på marknaden som ansvarar för skador på liv, lem och egendom som uppkommit genom underlåtenhet eller vårdslöshet (17). Detta ansvar gäller dock endast slutprodukter som är avsedda för privat konsumtion och omfattar inte vare sig utsäde eller de finansiella skador som kan uppstå på grund av att skördens värde eller de produkter som skörden omvandlats till minskar.

| 3.6.2 | Denna gemenskapsövergripande och omfattande inskränkning av produktansvaret försvårar nationella bestämmelser om ansvar för dem som släpper ut GMO på marknaden när det gäller civilrättsliga skador och leder till att hela det civilrättsliga ansvaret hamnar på konsumenterna (jordbrukarna) eftersom det är de som är de omedelbara slutproduktsproducenterna. |
| --- | --- |

3.6.2

Denna gemenskapsövergripande och omfattande inskränkning av produktansvaret försvårar nationella bestämmelser om ansvar för dem som släpper ut GMO på marknaden när det gäller civilrättsliga skador och leder till att hela det civilrättsliga ansvaret hamnar på konsumenterna (jordbrukarna) eftersom det är de som är de omedelbara slutproduktsproducenterna.

| 3.6.3 | ”All avsiktlig utsättning i miljön, transport och utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer såsom de definieras i direktiv 2001/18/EG” skall tillämpas enligt det nya direktivet (2004/35/EG) om miljöansvar, som innebär att medlemsstaterna (inte den enskilde medborgaren) har befogenhet att ålägga dem som orsakat miljöskador att åtgärda och sanera skadorna, i den mån de handlat uppsåtligt eller vårdslöst och i den mån det kan fastställas något samband mellan skadan och enskilda företags verksamhet (18). Detta direktiv skall genomföras av medlemsstaterna senast den 30 april 2007. Det faktum att det är tillåtet att utsätta en GMO inom gemenskapen utesluter i regel vårdslöshet eller uppsåt, om det inte föreligger brott mot specifika villkor för utsättningen. Redan i sitt yttrande om miljödirektivet (19) krävde EESK följande: ”I definitionen av biologisk mångfald bör man beakta konsekvenserna av genetiskt modifierade organismer på såväl kort som lång sikt”. |
| --- | --- |

3.6.3

”All avsiktlig utsättning i miljön, transport och utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer såsom de definieras i direktiv 2001/18/EG” skall tillämpas enligt det nya direktivet (2004/35/EG) om miljöansvar, som innebär att medlemsstaterna (inte den enskilde medborgaren) har befogenhet att ålägga dem som orsakat miljöskador att åtgärda och sanera skadorna, i den mån de handlat uppsåtligt eller vårdslöst och i den mån det kan fastställas något samband mellan skadan och enskilda företags verksamhet (18). Detta direktiv skall genomföras av medlemsstaterna senast den 30 april 2007. Det faktum att det är tillåtet att utsätta en GMO inom gemenskapen utesluter i regel vårdslöshet eller uppsåt, om det inte föreligger brott mot specifika villkor för utsättningen. Redan i sitt yttrande om miljödirektivet (19) krävde EESK följande: ”I definitionen av biologisk mångfald bör man beakta konsekvenserna av genetiskt modifierade organismer på såväl kort som lång sikt”.

3.7   Civilrättsligt ansvar

| 3.7.1 | Oönskad förekomst av GMO i produkter, i produktionsanläggningar och på produktionsytor kan vålla lantbrukare, bearbetningsföretag och livsmedels- och foderhandlare ekonomisk skada, om detta försvårar, hindrar eller omöjliggör produktion och försäljning av produkter utan genteknik och nödvändiggör särskilda åtgärder för att kontrollera och avlägsna GMO. I områden där utsättning av GMO inte är tillåten eller planeras (t.ex. ekologiskt känsliga områden) kan förekomsterna av GMO dessutom leda till att man måste återställa området, vilket är förenat med kostnader. |
| --- | --- |

3.7.1

Oönskad förekomst av GMO i produkter, i produktionsanläggningar och på produktionsytor kan vålla lantbrukare, bearbetningsföretag och livsmedels- och foderhandlare ekonomisk skada, om detta försvårar, hindrar eller omöjliggör produktion och försäljning av produkter utan genteknik och nödvändiggör särskilda åtgärder för att kontrollera och avlägsna GMO. I områden där utsättning av GMO inte är tillåten eller planeras (t.ex. ekologiskt känsliga områden) kan förekomsterna av GMO dessutom leda till att man måste återställa området, vilket är förenat med kostnader.

| 3.7.2 | Försäkringsbranschen medger för närvarande inte försäkring av dessa civilrättsliga anspråk. |
| --- | --- |

3.7.2

Försäkringsbranschen medger för närvarande inte försäkring av dessa civilrättsliga anspråk.

| 3.7.3 | Frågan om det civilrättsliga ansvaret för dessa kostnader bör enligt kommissionen avgöras av medlemsstaterna. Det är tydligt att detta kommer att påverka konkurrenssituationen inom gemenskapen. Olika nationella bestämmelser på detta område kan leda till stora konkurrenssnedvridningar på den gemensamma marknaden och till bristande rättssäkerhet, där orsak och verkan inte alltid står att finna i en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

3.7.3

Frågan om det civilrättsliga ansvaret för dessa kostnader bör enligt kommissionen avgöras av medlemsstaterna. Det är tydligt att detta kommer att påverka konkurrenssituationen inom gemenskapen. Olika nationella bestämmelser på detta område kan leda till stora konkurrenssnedvridningar på den gemensamma marknaden och till bristande rättssäkerhet, där orsak och verkan inte alltid står att finna i en och samma medlemsstat.

| 3.7.4 | Ett individuellt ansvar för kostnader som drabbar dem som försöker förhindra skada (genom tester, kontroller och andra åtgärder för att förhindra korspollinering och förorening med GMO) låter sig rättsligt sett knappast förverkligas. Till skillnad från regleringen av de faktiska skadorna kan dessa mycket omfattande kostnader, som kommer att uppstå i alla regioner där GMO odlas, inte regleras genom bestämmelser om civilrättsligt ansvar. De lantbrukare, företag och myndigheter som drabbas skulle på sin höjd kunna kompenseras med hjälp av fördelningsfonder som finansieras av de företag och lantbrukare som förorsakar skadorna. |
| --- | --- |

3.7.4

Ett individuellt ansvar för kostnader som drabbar dem som försöker förhindra skada (genom tester, kontroller och andra åtgärder för att förhindra korspollinering och förorening med GMO) låter sig rättsligt sett knappast förverkligas. Till skillnad från regleringen av de faktiska skadorna kan dessa mycket omfattande kostnader, som kommer att uppstå i alla regioner där GMO odlas, inte regleras genom bestämmelser om civilrättsligt ansvar. De lantbrukare, företag och myndigheter som drabbas skulle på sin höjd kunna kompenseras med hjälp av fördelningsfonder som finansieras av de företag och lantbrukare som förorsakar skadorna.

3.8   Kostnader för ekonomin och företagen

| 3.8.1 | Åtgärder för att kontrollera och förhindra oönskad förekomst av GMO blir genom odlingen av dessa organismer nödvändiga i hela livsmedels- och foderproduktionen. Dessutom kan det få följder för marknadssituationen i vissa regioner och för vissa produktionsformer och produktsorter (t.ex. regionala kvalitetsmärken, biologiskt jordbruk och biologisk produktion). Det är inte bara marknadsaktörerna utan även medlemsstaternas och gemenskapens olika myndigheter och institutioner som drabbas. |
| --- | --- |

3.8.1

Åtgärder för att kontrollera och förhindra oönskad förekomst av GMO blir genom odlingen av dessa organismer nödvändiga i hela livsmedels- och foderproduktionen. Dessutom kan det få följder för marknadssituationen i vissa regioner och för vissa produktionsformer och produktsorter (t.ex. regionala kvalitetsmärken, biologiskt jordbruk och biologisk produktion). Det är inte bara marknadsaktörerna utan även medlemsstaternas och gemenskapens olika myndigheter och institutioner som drabbas.

| 3.8.2 | När det gäller de kontrollåtgärder och de förebyggande åtgärder som krävs för samexistens handlar det delvis om genomgripande förändringar av praxis och tradition inom hantverk och industri. Hittills har de ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna för framför allt lantbrukare och hantverksmässiga livsmedelsföretag inte analyserats systematiskt. Detta verkar dock mycket angeläget om man vill undvika oönskade effekter på deras livs- och konkurrenskraft och på marknads- och prisstrukturen. |
| --- | --- |

3.8.2

När det gäller de kontrollåtgärder och de förebyggande åtgärder som krävs för samexistens handlar det delvis om genomgripande förändringar av praxis och tradition inom hantverk och industri. Hittills har de ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna för framför allt lantbrukare och hantverksmässiga livsmedelsföretag inte analyserats systematiskt. Detta verkar dock mycket angeläget om man vill undvika oönskade effekter på deras livs- och konkurrenskraft och på marknads- och prisstrukturen.

| 3.8.3 | För att bedöma vilka åtgärder och bestämmelser som passar bäst och mest effektivt främjar samexistensen krävs det en omfattande kartläggning av dessa kostnader. Hittills har uppgifterna och uppskattningarna dock varit få och fragmentariska (20). |
| --- | --- |

3.8.3

För att bedöma vilka åtgärder och bestämmelser som passar bäst och mest effektivt främjar samexistensen krävs det en omfattande kartläggning av dessa kostnader. Hittills har uppgifterna och uppskattningarna dock varit få och fragmentariska (20).

| 3.8.4 | EESK anser att en omfattande översikt och uppskattning av de kostnader som kommer att uppstå för de enskilda marknadsaktörerna inom vissa produktionsformer och regioner samt för den offentliga sektorn genom samexistensåtgärder är en absolut förutsättning för en förutseende och hållbar lösning av samexistensfrågan. Det krävs tydliga, bindande och tillförlitliga bestämmelser om vem som skall bära eller förebygga dessa kostnader. |
| --- | --- |

3.8.4

EESK anser att en omfattande översikt och uppskattning av de kostnader som kommer att uppstå för de enskilda marknadsaktörerna inom vissa produktionsformer och regioner samt för den offentliga sektorn genom samexistensåtgärder är en absolut förutsättning för en förutseende och hållbar lösning av samexistensfrågan. Det krävs tydliga, bindande och tillförlitliga bestämmelser om vem som skall bära eller förebygga dessa kostnader.

| 3.8.5 | Vi instämmer i kommissionens riktlinjer om samexistensen: ”Som en allmän princip, under det skede då en ny produktionsform införs i en region, bör de aktörer (lantbrukare) som inför den nya produktionsformen ha ansvaret för att genomföra de driftåtgärder på gårdarna som är nödvändiga för att begränsa genflödet. Lantbrukare bör kunna välja den produktionsform de föredrar, utan att lantbruk i närheten tvingas att ändra redan etablerade produktionsmönster.” |
| --- | --- |

3.8.5

Vi instämmer i kommissionens riktlinjer om samexistensen: ”Som en allmän princip, under det skede då en ny produktionsform införs i en region, bör de aktörer (lantbrukare) som inför den nya produktionsformen ha ansvaret för att genomföra de driftåtgärder på gårdarna som är nödvändiga för att begränsa genflödet. Lantbrukare bör kunna välja den produktionsform de föredrar, utan att lantbruk i närheten tvingas att ändra redan etablerade produktionsmönster.”

| 3.8.6 | En höjning av produktionskostnaderna till följd av de nödvändiga samexistensåtgärderna får inte vältras över på konsumenterna i form av höjda priser. Detta skulle leda till att valfriheten inskränks, framför allt bland de socialt svagare konsumenterna. Jordbruks- och hantverksmässig produktion av livsmedel utan genteknik får inte hotas av kostnads- och prishöjningar och tvingas in i nischproduktion. |
| --- | --- |

3.8.6

En höjning av produktionskostnaderna till följd av de nödvändiga samexistensåtgärderna får inte vältras över på konsumenterna i form av höjda priser. Detta skulle leda till att valfriheten inskränks, framför allt bland de socialt svagare konsumenterna. Jordbruks- och hantverksmässig produktion av livsmedel utan genteknik får inte hotas av kostnads- och prishöjningar och tvingas in i nischproduktion.

4.   Kommitténs rekommendationer

4.1   Samexistensens principer

| 4.1.1 | Samexistensreglerna bör styras av principerna om försiktighet och bibehållande av den naturliga och odlade biologiska mångfalden, om minimering av kostnader, om maximering av ekonomiska och sociala möjligheter, om främjande av regional mångfald och det ekonomiska egenansvaret samt principen att den som förorsakar problemet skall betala. Reglerna måste också vara långsiktigt hållbara, stabila och verklighetsnära och relativt okänsliga för felhantering. |
| --- | --- |

4.1.1

Samexistensreglerna bör styras av principerna om försiktighet och bibehållande av den naturliga och odlade biologiska mångfalden, om minimering av kostnader, om maximering av ekonomiska och sociala möjligheter, om främjande av regional mångfald och det ekonomiska egenansvaret samt principen att den som förorsakar problemet skall betala. Reglerna måste också vara långsiktigt hållbara, stabila och verklighetsnära och relativt okänsliga för felhantering.

| 4.1.2 | De åtgärder som krävs och de kostnader som uppstår bör i princip de ekonomiska aktörer svara för som ger upphov till dem genom att marknadsföra och använda GMO. De som vill producera och konsumera utan GMO skall belastas så lite som möjligt av åtgärderna, och dessa får inte leda till höjda produktionskostnader och priser. Åtgärderna bör inte heller finansieras av skattebetalarna. |
| --- | --- |

4.1.2

De åtgärder som krävs och de kostnader som uppstår bör i princip de ekonomiska aktörer svara för som ger upphov till dem genom att marknadsföra och använda GMO. De som vill producera och konsumera utan GMO skall belastas så lite som möjligt av åtgärderna, och dessa får inte leda till höjda produktionskostnader och priser. Åtgärderna bör inte heller finansieras av skattebetalarna.

| 4.1.3 | Åtgärder för att undvika att GMO uppträder och sprids bör i princip vidtas i det skede då de leder till minsta möjliga insatser och kostnader och får bästa möjliga effekt. |
| --- | --- |

4.1.3

Åtgärder för att undvika att GMO uppträder och sprids bör i princip vidtas i det skede då de leder till minsta möjliga insatser och kostnader och får bästa möjliga effekt.

| 4.1.4 | I de fall där GMO-odling inte längre möjliggör produktion av en växt av samma eller en närbesläktad art utan genteknik, eller försvårar den oproportionellt mycket, bör den förbjudas. |
| --- | --- |

4.1.4

I de fall där GMO-odling inte längre möjliggör produktion av en växt av samma eller en närbesläktad art utan genteknik, eller försvårar den oproportionellt mycket, bör den förbjudas.

4.2   Utarbetande av vetenskapligt underlag och sättet att hantera dagens vetenskapliga rön

| 4.2.1 | Så länge det vetenskapliga underlaget är ofullständigt eller rentav obefintligt måste man tillämpa försiktighetsprincipen när samexistensvillkoren utformas. Målet skall vara att undvika förändringar som är svåra eller omöjliga att rätta till i efterhand och som får konsekvenser för samexistensen som inte kan bedömas tillräckligt väl. En sådan försiktighetshållning bör avse de ekonomiska, sociala och landskulturella aspekterna av samexistensen. |
| --- | --- |

4.2.1

Så länge det vetenskapliga underlaget är ofullständigt eller rentav obefintligt måste man tillämpa försiktighetsprincipen när samexistensvillkoren utformas. Målet skall vara att undvika förändringar som är svåra eller omöjliga att rätta till i efterhand och som får konsekvenser för samexistensen som inte kan bedömas tillräckligt väl. En sådan försiktighetshållning bör avse de ekonomiska, sociala och landskulturella aspekterna av samexistensen.

| 4.2.2 | Vi uppmanar kommissionen att utarbeta ett logiskt sammanhängande, tvärvetenskapligt och verklighetsinriktat forskningsprogram som kan fylla de mycket stora kunskapsluckorna i fråga om samexistensen. |
| --- | --- |

4.2.2

Vi uppmanar kommissionen att utarbeta ett logiskt sammanhängande, tvärvetenskapligt och verklighetsinriktat forskningsprogram som kan fylla de mycket stora kunskapsluckorna i fråga om samexistensen.

| 4.2.3 | Yttrandet från Vetenskapliga växtkommittén (21), som kommissionen utgår ifrån i diskussionen om gränsvärden för GMO i utsäde, är otillfredsställande. Det ger inget svar på frågan vilket gränsvärde som krävs för att föreskrifterna i direktiv 2001/18 skall kunna följas. Det redovisas inte heller på ett tillfredsställande sätt vilken grad av föroreningar i utsädet som i praktiken leder till vilken grad av föroreningar i skörden och i slutprodukten. Kommissionen bör därför ställa nya och preciserade frågor till Europeiska livsmedelsmyndighetens vetenskapliga kommitté. |
| --- | --- |

4.2.3

Yttrandet från Vetenskapliga växtkommittén (21), som kommissionen utgår ifrån i diskussionen om gränsvärden för GMO i utsäde, är otillfredsställande. Det ger inget svar på frågan vilket gränsvärde som krävs för att föreskrifterna i direktiv 2001/18 skall kunna följas. Det redovisas inte heller på ett tillfredsställande sätt vilken grad av föroreningar i utsädet som i praktiken leder till vilken grad av föroreningar i skörden och i slutprodukten. Kommissionen bör därför ställa nya och preciserade frågor till Europeiska livsmedelsmyndighetens vetenskapliga kommitté.

| 4.2.4 | Dessutom bör de vetenskapliga och praktiska undersökningar som redan föreligger på nationell och regional nivå sammanställas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska miljöbyrån och Gemensamma forskningscentrumet, och därefter ställas till medlemsstaternas förfogande. |
| --- | --- |

4.2.4

Dessutom bör de vetenskapliga och praktiska undersökningar som redan föreligger på nationell och regional nivå sammanställas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska miljöbyrån och Gemensamma forskningscentrumet, och därefter ställas till medlemsstaternas förfogande.

| 4.2.5 | Vi rekommenderar kommissionen att i samarbete med olika europeiska regioner genomföra praktiska försök med samexistens, i stor skala och under skiftande förhållanden. Samtliga deltagande aktörer bör genom odling av gentekniskt oförändrade sorter av majs, raps, potatis, betor och tomater (som ändå kan entydigt skiljas från andra sorter) testa och undersöka i praktiken hur korspollinering kan undvikas, olika säkerhetsavstånd, rengöring av maskiner, åtskild hantering vid transport, lagring och bearbetning samt andra åtgärder i samband med samexistens. |
| --- | --- |

4.2.5

Vi rekommenderar kommissionen att i samarbete med olika europeiska regioner genomföra praktiska försök med samexistens, i stor skala och under skiftande förhållanden. Samtliga deltagande aktörer bör genom odling av gentekniskt oförändrade sorter av majs, raps, potatis, betor och tomater (som ändå kan entydigt skiljas från andra sorter) testa och undersöka i praktiken hur korspollinering kan undvikas, olika säkerhetsavstånd, rengöring av maskiner, åtskild hantering vid transport, lagring och bearbetning samt andra åtgärder i samband med samexistens.

4.3   Försiktighet och utnyttjande av bästa tillgängliga teknik inom riskhanteringen

| 4.3.1 | Märkning och professionell praxis måste göra det möjligt att så exakt som möjligt följa upp GMO:s utbredning och effekter. Här gäller det också att så fullständigt som möjligt eliminera GMO ur miljön, utsädet och produkterna. |
| --- | --- |

4.3.1

Märkning och professionell praxis måste göra det möjligt att så exakt som möjligt följa upp GMO:s utbredning och effekter. Här gäller det också att så fullständigt som möjligt eliminera GMO ur miljön, utsädet och produkterna.

| 4.3.2 | Fastställande av tröskelvärden för märkning eller regler för god professionell praxis får inte i något fall hämma eller omöjliggöra tillämpningen av bestämmelserna och målen i direktiv 2001/18 och förordningarna 1830/2003 och 1829/2003. |
| --- | --- |

4.3.2

Fastställande av tröskelvärden för märkning eller regler för god professionell praxis får inte i något fall hämma eller omöjliggöra tillämpningen av bestämmelserna och målen i direktiv 2001/18 och förordningarna 1830/2003 och 1829/2003.

| 4.3.3 | Följaktligen skall det principiella kravet ställas att bästa tillgängliga teknik och bästa tillgängliga praxis skall tillämpas vid odling, transport, bearbetning, import och export av GMO. |
| --- | --- |

4.3.3

Följaktligen skall det principiella kravet ställas att bästa tillgängliga teknik och bästa tillgängliga praxis skall tillämpas vid odling, transport, bearbetning, import och export av GMO.

| 4.3.4 | I detta sammanhang måste man ta hänsyn till de särskilda kraven i anslutning till naturskyddet och mångfalden i Europas ekosystem. |
| --- | --- |

4.3.4

I detta sammanhang måste man ta hänsyn till de särskilda kraven i anslutning till naturskyddet och mångfalden i Europas ekosystem.

4.4   Insamling och lagring av de uppgifter som krävs för identifiering och märkning

| 4.4.1 | I samband med identifiering av GMO och märkning i olika produktionssteg skall det principiella kravet gälla att dessa uppgifter anges så exakt som möjligt i början av produktionskedjan och vidarebefordras så fullständigt som möjligt till påföljande länkar i kedjan. |
| --- | --- |

4.4.1

I samband med identifiering av GMO och märkning i olika produktionssteg skall det principiella kravet gälla att dessa uppgifter anges så exakt som möjligt i början av produktionskedjan och vidarebefordras så fullständigt som möjligt till påföljande länkar i kedjan.

| 4.4.2 | Man måste förebygga informationsförluster. Uppgifter som en gång inhämtats skall dokumenteras och vidarebefordras, oavsett vilka gränsvärden som eventuellt fastställts. |
| --- | --- |

4.4.2

Man måste förebygga informationsförluster. Uppgifter som en gång inhämtats skall dokumenteras och vidarebefordras, oavsett vilka gränsvärden som eventuellt fastställts.

| 4.4.3 | De företag och institutioner som introducerar en viss GMO på marknaden eller inleder vetenskapliga försök med den skall svara för att utarbeta och validera testmetoder och referensmaterial. De ansvarar också för att vetenskapens aktuella ståndpunkt respekteras och att den ställs till alla berörda parters förfogande till lägsta möjliga kostnad. |
| --- | --- |

4.4.3

De företag och institutioner som introducerar en viss GMO på marknaden eller inleder vetenskapliga försök med den skall svara för att utarbeta och validera testmetoder och referensmaterial. De ansvarar också för att vetenskapens aktuella ståndpunkt respekteras och att den ställs till alla berörda parters förfogande till lägsta möjliga kostnad.

| 4.4.4 | Provtagningsförfarandena skall särskilt i början av produktionskedjan väljas med utgångspunkten att de ger högsta möjliga tillförlitlighet och största möjliga informationsmängd. Således bör de vara inriktade på den tekniska nivå som säkert kan uppnås, och inte på eventuella gränsvärden som fastställts för märkning. |
| --- | --- |

4.4.4

Provtagningsförfarandena skall särskilt i början av produktionskedjan väljas med utgångspunkten att de ger högsta möjliga tillförlitlighet och största möjliga informationsmängd. Således bör de vara inriktade på den tekniska nivå som säkert kan uppnås, och inte på eventuella gränsvärden som fastställts för märkning.

4.5   Obligatoriska, realistiska, kontrollerbara och stabila normer för god professionell praxis i alla produktionssteg är en avgörande förutsättning för samexistensen.

| 4.5.1 | Normerna bör utformas så att samexistens- och försiktighetsmålen kan uppnås på lång sikt och anpassas till de senaste vetenskapliga och tekniska framstegen. |
| --- | --- |

4.5.1

Normerna bör utformas så att samexistens- och försiktighetsmålen kan uppnås på lång sikt och anpassas till de senaste vetenskapliga och tekniska framstegen.

| 4.5.2 | För att undvika inskränkningar i den gemensamma marknaden för livsmedel och foder och gemenskapens jordbruksorganisation och för att förebygga snedvridning av konkurrensen bör man harmonisera eller fastställa regelverket för god professionell praxis på en gemensam, hög nivå, samtidigt som flexibel hänsyn tas till skiftande villkor för odling och bearbetning. |
| --- | --- |

4.5.2

För att undvika inskränkningar i den gemensamma marknaden för livsmedel och foder och gemenskapens jordbruksorganisation och för att förebygga snedvridning av konkurrensen bör man harmonisera eller fastställa regelverket för god professionell praxis på en gemensam, hög nivå, samtidigt som flexibel hänsyn tas till skiftande villkor för odling och bearbetning.

4.6   Märknings- och renhetsföreskrifterna för utsäde blir avgörande för att samexistensen skall kunna förverkligas.

| 4.6.1 | När gränsvärdena för märkning av GMO i utsäde skall fastställas bör man följaktligen principiellt eftersträva den högsta precisions- och tydlighetsnivå som går att uppnå på det tekniska och praktiska planet. Ett tekniskt påvisbart och tillförlitligt gränsvärde vid provtagningar ligger nu på 0,01 %, men en realistisk nivå ligger på 0,1 % med avseende på hela utsädesmängden, med tanke på det praktiskt rimliga i provens omfattning och antal. |
| --- | --- |

4.6.1

När gränsvärdena för märkning av GMO i utsäde skall fastställas bör man följaktligen principiellt eftersträva den högsta precisions- och tydlighetsnivå som går att uppnå på det tekniska och praktiska planet. Ett tekniskt påvisbart och tillförlitligt gränsvärde vid provtagningar ligger nu på 0,01 %, men en realistisk nivå ligger på 0,1 % med avseende på hela utsädesmängden, med tanke på det praktiskt rimliga i provens omfattning och antal.

| 4.6.2 | Gränsvärdet för märkning av GMO i utsäde som inte gentekniskt modifierat skall fastställas till den praktiskt påvisbara gränsen. |
| --- | --- |

4.6.2

Gränsvärdet för märkning av GMO i utsäde som inte gentekniskt modifierat skall fastställas till den praktiskt påvisbara gränsen.

| 4.6.3 | I respektive utsädesdirektiv bör man dessutom ange stränga renhetsföreskrifter (övre gränser) för att man skall få saluföra utsäde som inte är gentekniskt modifierat. |
| --- | --- |

4.6.3

I respektive utsädesdirektiv bör man dessutom ange stränga renhetsföreskrifter (övre gränser) för att man skall få saluföra utsäde som inte är gentekniskt modifierat.

4.7   De civilrättsliga ansvarsreglerna måste fullständigt täcka reglering av finansiella skador.

| 4.7.1 | Att GMO kan föröka sig och uppträda i oönskade sammanhang kan orsaka finansiell skada för berörda parter. Detta gör att de civilrättsliga ansvarsbestämmelserna i medlemsstaterna måste anpassas så att de täcker sådana skador. |
| --- | --- |

4.7.1

Att GMO kan föröka sig och uppträda i oönskade sammanhang kan orsaka finansiell skada för berörda parter. Detta gör att de civilrättsliga ansvarsbestämmelserna i medlemsstaterna måste anpassas så att de täcker sådana skador.

| 4.7.2 | De civilrättsliga ansvarsreglerna bör föreskriva att berörda parter bara ställs till ansvar i den mån de har möjlighet att undvika den potentiella skadan. De som utnyttjar GMO skall ansvara för att god professionell praxis iakttas och att eventuella ytterligare bestämmelser om utsläppande på marknaden av GMO respekteras. Däremot skall den som släpper ut GMO på marknaden ansvara för skador som uppstår trots att god professionell praxis iakttagits. Här skall gemenskapsreglerna i ansvarsfrågor anpassas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

4.7.2

De civilrättsliga ansvarsreglerna bör föreskriva att berörda parter bara ställs till ansvar i den mån de har möjlighet att undvika den potentiella skadan. De som utnyttjar GMO skall ansvara för att god professionell praxis iakttas och att eventuella ytterligare bestämmelser om utsläppande på marknaden av GMO respekteras. Däremot skall den som släpper ut GMO på marknaden ansvara för skador som uppstår trots att god professionell praxis iakttagits. Här skall gemenskapsreglerna i ansvarsfrågor anpassas i motsvarande mån.

| 4.7.3 | För finansiella skador som kan uppstå när GMO släpps ut på marknaden eller används skall ansvaret täckas genom en försäkring eller jämförbar ansvarskonstruktion. |
| --- | --- |

4.7.3

För finansiella skador som kan uppstå när GMO släpps ut på marknaden eller används skall ansvaret täckas genom en försäkring eller jämförbar ansvarskonstruktion.

4.8   Totalkostnaderna för samexistensen skall fastställas, minimeras och fördelas enligt principen att den som förorsakar dem skall betala.

| 4.8.1 | Kommissionen uppmanas att lägga fram en omfattande och systematisk uppskattning av kostnaderna för samexistensen, förändringarna i marknadsvillkoren och följderna för de olika branscherna och företagsformerna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, särskilt för de små och medelstora företagen, det traditionella jordbruket, inklusive de personer som har jordbruksverksamhet som sekundär verksamhet, den traditionella hantverksmässiga livsmedelsindustrin, det biologiska jordbruket och den biologiska livsmedelsindustrin samt de företag som ägnar sig åt produktion och uppförökning av utsäde. Uppskattningen bör framför allt också omfatta en bedömning av effekterna på sysselsättningen. |
| --- | --- |

4.8.1

Kommissionen uppmanas att lägga fram en omfattande och systematisk uppskattning av kostnaderna för samexistensen, förändringarna i marknadsvillkoren och följderna för de olika branscherna och företagsformerna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, särskilt för de små och medelstora företagen, det traditionella jordbruket, inklusive de personer som har jordbruksverksamhet som sekundär verksamhet, den traditionella hantverksmässiga livsmedelsindustrin, det biologiska jordbruket och den biologiska livsmedelsindustrin samt de företag som ägnar sig åt produktion och uppförökning av utsäde. Uppskattningen bör framför allt också omfatta en bedömning av effekterna på sysselsättningen.

| 4.8.2 | Dessutom bör kommissionen redogöra för hur de samexistensåtgärder som krävs och hur åtskillnaden av produktionsmedel och varuströmmar kommer att inverka på möjligheten att uppnå målen med den gemensamma jordbrukspolitiken och reformen av denna. I samband med detta bör man framför allt beakta effekterna på företagsstrukturerna samt på de lokala och regionala programmen för odling, bearbetning, ursprung och kvalitetssäkring och märkning av dessa. |
| --- | --- |

4.8.2

Dessutom bör kommissionen redogöra för hur de samexistensåtgärder som krävs och hur åtskillnaden av produktionsmedel och varuströmmar kommer att inverka på möjligheten att uppnå målen med den gemensamma jordbrukspolitiken och reformen av denna. I samband med detta bör man framför allt beakta effekterna på företagsstrukturerna samt på de lokala och regionala programmen för odling, bearbetning, ursprung och kvalitetssäkring och märkning av dessa.

| 4.8.3 | Kommissionen uppmanas dessutom att redogöra för hur de extra kostnader som uppstår till följd av samexistensen bör ersättas och fördelas enligt principen om att förorenaren betalar, och vilka åtgärder som krävs för att på ett tillförlitligt sätt undvika negativa effekter på priserna på livsmedel som inte är GM-livsmedel på den gemensamma inre marknaden. |
| --- | --- |

4.8.3

Kommissionen uppmanas dessutom att redogöra för hur de extra kostnader som uppstår till följd av samexistensen bör ersättas och fördelas enligt principen om att förorenaren betalar, och vilka åtgärder som krävs för att på ett tillförlitligt sätt undvika negativa effekter på priserna på livsmedel som inte är GM-livsmedel på den gemensamma inre marknaden.

| 4.8.4 | Vid fastställande av huruvida en åtgärd är proportionell bör man beakta effekterna på hela produktionskedjan. |
| --- | --- |

4.8.4

Vid fastställande av huruvida en åtgärd är proportionell bör man beakta effekterna på hela produktionskedjan.

4.9   Rekommendationer för utformningen av gemenskapsrätt och nationell rätt

| 4.9.1 | Följande aspekter av samexistensen bör regleras på europeisk nivå:






  — | Bestämmelser för märkning vid förekomst av GMO i utsäde som inte är GM-utsäde. |
| --- | --- | --- |

4.9.1

Följande aspekter av samexistensen bör regleras på europeisk nivå:

—

Bestämmelser för märkning vid förekomst av GMO i utsäde som inte är GM-utsäde.

| — | Renhetsnormer för utsäde som inte är GM-utsäde vid slumpmässig förekomst av GMO inom ramen för befintliga utsädesdirektiv. |
| --- | --- |

—

Renhetsnormer för utsäde som inte är GM-utsäde vid slumpmässig förekomst av GMO inom ramen för befintliga utsädesdirektiv.

| — | Nödvändiga mål, resultat, rättsliga ramförhållanden och miniminormer för god praxis vid odling av GMO och finansiering av tillkommande kostnader genom iakttagande av dessa. |
| --- | --- |

—

Nödvändiga mål, resultat, rättsliga ramförhållanden och miniminormer för god praxis vid odling av GMO och finansiering av tillkommande kostnader genom iakttagande av dessa.

| — | Civilrättsligt ansvar för både dem som utnyttjar GMO och släpper ut dem på marknaden för skador som kan uppstå till följd av samexistensen. |
| --- | --- |

—

Civilrättsligt ansvar för både dem som utnyttjar GMO och släpper ut dem på marknaden för skador som kan uppstå till följd av samexistensen.

| 4.9.2 | Följande aspekter av samexistensen bör regleras på nationell och regional nivå:






  — | Särskilda åtgärder för att av hänsyn till de regionala förhållandena undvika oönskad korspollinering och spridning av GMO. |
| --- | --- | --- |

4.9.2

Följande aspekter av samexistensen bör regleras på nationell och regional nivå:

—

Särskilda åtgärder för att av hänsyn till de regionala förhållandena undvika oönskad korspollinering och spridning av GMO.

| — | Regionala bestämmelser om odling av vissa former av GMO beroende på den ekonomiska lämpligheten i detta, förhållandet mellan de regionala kostnaderna och intäkterna för odlingen och nödvändiga förebyggande åtgärder. Dessa kan också omfatta ett förbud mot odling av vissa former av GMO. |
| --- | --- |

—

Regionala bestämmelser om odling av vissa former av GMO beroende på den ekonomiska lämpligheten i detta, förhållandet mellan de regionala kostnaderna och intäkterna för odlingen och nödvändiga förebyggande åtgärder. Dessa kan också omfatta ett förbud mot odling av vissa former av GMO.

| — | Åtgärder för skydd av naturskyddsområden enligt djur-, växt- och livsmiljödirektivet 92/43/EEG (22) och fågelskyddsdirektivet 79/409 (23) och av andra ekologiskt känsliga områden. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för skydd av naturskyddsområden enligt djur-, växt- och livsmiljödirektivet 92/43/EEG (22) och fågelskyddsdirektivet 79/409 (23) och av andra ekologiskt känsliga områden.

| — | Åtgärder för skydd av regionala ekonomiska och kulturella intressen. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för skydd av regionala ekonomiska och kulturella intressen.

5.   Aktuella, praktiska aspekter på samexistensen

| 5.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén inbjöd i juli berörda parter från hela produktionskedjan till en hearing i syfte att få en konkret bild av den nuvarande och den förväntade framtida situationen. Den ledde bland annat till nedanstående slutsatser: |
| --- | --- |

5.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén inbjöd i juli berörda parter från hela produktionskedjan till en hearing i syfte att få en konkret bild av den nuvarande och den förväntade framtida situationen. Den ledde bland annat till nedanstående slutsatser:

| 5.2 | System för testning och spårning av GMO i varje steg av produktionskedjan kommer utan tvekan att leda till avsevärt ökade kostnader. Enkla, kvalitativa test kostar för närvarande mellan 100 och 150 euro, medan differentierade, kvantitativa test kostar mellan 250 och 400 euro. Då gäller detta endast testning för en särskild gensekvens. Insatserna för testning ökar på motsvarande sätt för varje potentiellt befintlig genmodifierad organism. |
| --- | --- |

5.2

System för testning och spårning av GMO i varje steg av produktionskedjan kommer utan tvekan att leda till avsevärt ökade kostnader. Enkla, kvalitativa test kostar för närvarande mellan 100 och 150 euro, medan differentierade, kvantitativa test kostar mellan 250 och 400 euro. Då gäller detta endast testning för en särskild gensekvens. Insatserna för testning ökar på motsvarande sätt för varje potentiellt befintlig genmodifierad organism.

| 5.3 | Det första fall som på grund av hälsorisker lett till förbud mot en viss GMO (majsen ”Starlink” i USA), har hittills medfört kostnader på över en miljard amerikanska dollar. Två år efter det att åtgärderna för att dra tillbaka denna GMO inletts har man fortfarande inte lyckats avlägsna den helt från marknaden. |
| --- | --- |

5.3

Det första fall som på grund av hälsorisker lett till förbud mot en viss GMO (majsen ”Starlink” i USA), har hittills medfört kostnader på över en miljard amerikanska dollar. Två år efter det att åtgärderna för att dra tillbaka denna GMO inletts har man fortfarande inte lyckats avlägsna den helt från marknaden.

| 5.4 | Kostnaderna – både storleken på dem och fördelningen av dem – för att testa och spåra GMO beror till stor del på om den allmänt accepterade standarden blir att vissa produkter – med enstaka undantag – är fria från GMO eller om tillverkare, bearbetningsföretag och handlare måste bevisa att varje enskild produkt är fri från GMO. |
| --- | --- |

5.4

Kostnaderna – både storleken på dem och fördelningen av dem – för att testa och spåra GMO beror till stor del på om den allmänt accepterade standarden blir att vissa produkter – med enstaka undantag – är fria från GMO eller om tillverkare, bearbetningsföretag och handlare måste bevisa att varje enskild produkt är fri från GMO.

| 5.5 | När en GMO kommit ut på marknaden är det i praktiken inte längre möjligt att garantera att andra sorter är fullständigt befriade från denna GMO. Det är däremot möjligt att begränsa den slumpartade och tekniskt oundvikliga GMO-föroreningen till en lägre nivå än den i praktiken tillförlitligt påvisbara gränsen på 0,1 %. |
| --- | --- |

5.5

När en GMO kommit ut på marknaden är det i praktiken inte längre möjligt att garantera att andra sorter är fullständigt befriade från denna GMO. Det är däremot möjligt att begränsa den slumpartade och tekniskt oundvikliga GMO-föroreningen till en lägre nivå än den i praktiken tillförlitligt påvisbara gränsen på 0,1 %.

| 5.6 | Det kommer att krävas ytterligare omfattande krav vad gäller produktionen av utsäde för att förhindra oavsiktlig inblandning av GMO-utsäde. Ju lägre det fastställda gränsvärdet är, desto högre blir kostnaderna för att kontrollera och undvika inblandning av GMO vid produktion och spridning av utsäde. |
| --- | --- |

5.6

Det kommer att krävas ytterligare omfattande krav vad gäller produktionen av utsäde för att förhindra oavsiktlig inblandning av GMO-utsäde. Ju lägre det fastställda gränsvärdet är, desto högre blir kostnaderna för att kontrollera och undvika inblandning av GMO vid produktion och spridning av utsäde.

| 5.7 | Beroende på hur de olika växterna förökar sig går det endast att garantera genteknikfritt utsäde genom att odla GMO-grödor på mycket stort avstånd från övriga grödor samt genom att fullständigt särskilja dessa även under bearbetning, förpackning och distribution. HACCP-protokoll och ISO-normer, som delvis fortfarande är under utveckling, måste uppfyllas på samma sätt som externa kontroller. |
| --- | --- |

5.7

Beroende på hur de olika växterna förökar sig går det endast att garantera genteknikfritt utsäde genom att odla GMO-grödor på mycket stort avstånd från övriga grödor samt genom att fullständigt särskilja dessa även under bearbetning, förpackning och distribution. HACCP-protokoll och ISO-normer, som delvis fortfarande är under utveckling, måste uppfyllas på samma sätt som externa kontroller.

| 5.8 | En ledande internationell tillverkare av utsäde har uttryckligen intygat att man i USA, där det odlas avsevärda mängder GMO-grödor, och därmed även inom de företag som hanterar GMO-utsäde och GMO-fritt utsäde inom samma anläggning, kräver att den påvisbara gränsen med en renhetsgaranti på 0,1 % följs. |
| --- | --- |

5.8

En ledande internationell tillverkare av utsäde har uttryckligen intygat att man i USA, där det odlas avsevärda mängder GMO-grödor, och därmed även inom de företag som hanterar GMO-utsäde och GMO-fritt utsäde inom samma anläggning, kräver att den påvisbara gränsen med en renhetsgaranti på 0,1 % följs.

| 5.9 | För närvarande finns det vare sig inom EU eller på internationell nivå bindande praktiska gränsvärden och standarder för gentekniska föroreningar vid produktion av utsäde. Kontrollen av utsäde varierar för närvarande mellan EU:s medlemsstater. Myndigheternas gränsvärden för föroreningar varierar också (mellan under 0,1 % och 0,5 % som högsta tillåtna gräns). |
| --- | --- |

5.9

För närvarande finns det vare sig inom EU eller på internationell nivå bindande praktiska gränsvärden och standarder för gentekniska föroreningar vid produktion av utsäde. Kontrollen av utsäde varierar för närvarande mellan EU:s medlemsstater. Myndigheternas gränsvärden för föroreningar varierar också (mellan under 0,1 % och 0,5 % som högsta tillåtna gräns).

| 5.10 | Utsädesproducenterna vägrar garantera att deras produkter är fullständigt fria från genteknik. I Italien har man dock fått till stånd ett avtal om garantier, som kontrolleras av tredje part, mellan de italienska lantbrukarnas sammanslutning, Coldiretti, och ledande producenter av utsäde. I Österrike är det i enlighet med en förordning sedan 2002 förbjudet att saluföra utsäde som innehåller GMO (över gränsvärdet 0,1 %). Trots ett stort antal kontroller har man inte kunnat påvisa något brott mot denna förordning. |
| --- | --- |

5.10

Utsädesproducenterna vägrar garantera att deras produkter är fullständigt fria från genteknik. I Italien har man dock fått till stånd ett avtal om garantier, som kontrolleras av tredje part, mellan de italienska lantbrukarnas sammanslutning, Coldiretti, och ledande producenter av utsäde. I Österrike är det i enlighet med en förordning sedan 2002 förbjudet att saluföra utsäde som innehåller GMO (över gränsvärdet 0,1 %). Trots ett stort antal kontroller har man inte kunnat påvisa något brott mot denna förordning.

| 5.11 | Enligt uppgifter från branschen medför dessa kontroller merkostnader på mellan 10 och 50 procent för produktion och förökning. |
| --- | --- |

5.11

Enligt uppgifter från branschen medför dessa kontroller merkostnader på mellan 10 och 50 procent för produktion och förökning.

| 5.12 | Vid kommersiell användning av GMO i en region skall omfattande skyddade odlingsområden utses vid förökning av utsäde utan genteknik på liknande sätt som redan i dag sker för vissa kulturväxter i olika länder. Särskilt stort avstånd mellan grödorna krävs framför allt vid rapsodling. |
| --- | --- |

5.12

Vid kommersiell användning av GMO i en region skall omfattande skyddade odlingsområden utses vid förökning av utsäde utan genteknik på liknande sätt som redan i dag sker för vissa kulturväxter i olika länder. Särskilt stort avstånd mellan grödorna krävs framför allt vid rapsodling.

| 5.13 | Samtliga marknadsaktörer med undantag av utsädesproducenterna anser att den avgörande förutsättningen för att kunna garantera genteknikfria produkter är att det inrättas stränga regler för utsädet (märkning vid den påvisbara gränsen 0,1 %). |
| --- | --- |

5.13

Samtliga marknadsaktörer med undantag av utsädesproducenterna anser att den avgörande förutsättningen för att kunna garantera genteknikfria produkter är att det inrättas stränga regler för utsädet (märkning vid den påvisbara gränsen 0,1 %).

| 5.14 | Vid inköp och bearbetning av majs tillkommer redan i dag kostnader på cirka 3 euro per ton för att garantera den gräns på 0,1 % för genteknikfria produkter som krävs av tillverkare av livsmedel, stärkelse och husdjursfoder. Om GMO används i stor skala ökar dessa kostnader betydligt. Det finns dessutom risk för ytterligare kostnader på mellan 150 000 och 7,5 miljoner euro, beroende på hur stor mängd som omfattas av eventuella föroreningar ovanför den garanterade tolererade gränsen. |
| --- | --- |

5.14

Vid inköp och bearbetning av majs tillkommer redan i dag kostnader på cirka 3 euro per ton för att garantera den gräns på 0,1 % för genteknikfria produkter som krävs av tillverkare av livsmedel, stärkelse och husdjursfoder. Om GMO används i stor skala ökar dessa kostnader betydligt. Det finns dessutom risk för ytterligare kostnader på mellan 150 000 och 7,5 miljoner euro, beroende på hur stor mängd som omfattas av eventuella föroreningar ovanför den garanterade tolererade gränsen.

| 5.15 | Det ter sig inte rimligt att köpa in GMO- respektive GMO-fria råvaror på samma plats. Det krävs en fullständig åtskillnad vid inköp, lagring, torkning och transport. |
| --- | --- |

5.15

Det ter sig inte rimligt att köpa in GMO- respektive GMO-fria råvaror på samma plats. Det krävs en fullständig åtskillnad vid inköp, lagring, torkning och transport.

| 5.16 | Företag och kooperativ som genomför inköp har redan säkerställt att produkterna är GMO-fria genom att teckna avtal med de lantbrukare som är deras underleverantörer. Man har bland annat upprättat en lista över godkända och kontrollerade sorter av utsäde och byggt upp ett heltäckande kontrollsystem från odling till leverans och mottagningskontroll. |
| --- | --- |

5.16

Företag och kooperativ som genomför inköp har redan säkerställt att produkterna är GMO-fria genom att teckna avtal med de lantbrukare som är deras underleverantörer. Man har bland annat upprättat en lista över godkända och kontrollerade sorter av utsäde och byggt upp ett heltäckande kontrollsystem från odling till leverans och mottagningskontroll.

| 5.17 | De inköpande företagen anser att det endast är möjligt att garantera GMO-fria grödor som ligger under de av kunderna accepterade nuvarande gränsvärdena genom att på regional nivå separera odling av GMO-grödor respektive GMO-fria grödor. Kostnaderna för en sådan styrning av odlingen beräknas bli mellan 150 och 250 euro per hektar. Merkostnaderna för separat transport och lagring beräknas till 10–20 euro per ton. |
| --- | --- |

5.17

De inköpande företagen anser att det endast är möjligt att garantera GMO-fria grödor som ligger under de av kunderna accepterade nuvarande gränsvärdena genom att på regional nivå separera odling av GMO-grödor respektive GMO-fria grödor. Kostnaderna för en sådan styrning av odlingen beräknas bli mellan 150 och 250 euro per hektar. Merkostnaderna för separat transport och lagring beräknas till 10–20 euro per ton.

| 5.18 | Motsvarade system för identitetsbevarande och kvalitetssäkring krävs också för bearbetningen, exempelvis vid kvarnarna. Kvarnarnas kunder förväntar sig renhetsgarantier på mellan 0,1 och maximalt 0,5 procent. Det innebär vanliga PCR-prov (Polymerase Chain Reaction) och reservprov vid samtliga leveranser. Dessutom sker en revision av leverantörerna som normalt ombeds bevisa att de endast köper in och bearbetar GMO-fria produkter. Vid transporten undviker man i möjligaste mån kritiska punkter där det finns risk för sammanblandning och föroreningar, exempelvis speditions- och hamnlager där även GMO-produkter lastas om. |
| --- | --- |

5.18

Motsvarade system för identitetsbevarande och kvalitetssäkring krävs också för bearbetningen, exempelvis vid kvarnarna. Kvarnarnas kunder förväntar sig renhetsgarantier på mellan 0,1 och maximalt 0,5 procent. Det innebär vanliga PCR-prov (Polymerase Chain Reaction) och reservprov vid samtliga leveranser. Dessutom sker en revision av leverantörerna som normalt ombeds bevisa att de endast köper in och bearbetar GMO-fria produkter. Vid transporten undviker man i möjligaste mån kritiska punkter där det finns risk för sammanblandning och föroreningar, exempelvis speditions- och hamnlager där även GMO-produkter lastas om.

| 5.19 | Kvarnarnas kostnad för att undvika GMO-föroreningar beräknas till 2,5 euro per ton – en kostnad som tillkommer utöver de påslag leverantörerna kräver (se ovan) – för exempelvis majs. Dessa kostnader kan endast påföras den del av produkterna som det krävs en motsvarande garanti för, samtidigt som hela den bearbetade mängden varor medför merkostnader. Därför blir dessa kostnader till viss del betydligt högre för GMO-fria slutprodukter (krossgryn av majs utgör exempelvis endast 50 % av den bearbetade varan, vilket leder till att merkostnaderna (2,5 euro plus 3 euro = 5,5 euro) utgör 11 euro per ton krossgryn av majs. Riskerna i samband med oundvikliga föroreningar och de fall då den produkt som levererats till kunden överskrider den garanterade tröskelnivån kan beroende på hur omfattande föroreningen är värderas till tvåsiffriga miljonbelopp. För närvarande är det inte möjligt att försäkra sig mot sådana risker. |
| --- | --- |

5.19

Kvarnarnas kostnad för att undvika GMO-föroreningar beräknas till 2,5 euro per ton – en kostnad som tillkommer utöver de påslag leverantörerna kräver (se ovan) – för exempelvis majs. Dessa kostnader kan endast påföras den del av produkterna som det krävs en motsvarande garanti för, samtidigt som hela den bearbetade mängden varor medför merkostnader. Därför blir dessa kostnader till viss del betydligt högre för GMO-fria slutprodukter (krossgryn av majs utgör exempelvis endast 50 % av den bearbetade varan, vilket leder till att merkostnaderna (2,5 euro plus 3 euro = 5,5 euro) utgör 11 euro per ton krossgryn av majs. Riskerna i samband med oundvikliga föroreningar och de fall då den produkt som levererats till kunden överskrider den garanterade tröskelnivån kan beroende på hur omfattande föroreningen är värderas till tvåsiffriga miljonbelopp. För närvarande är det inte möjligt att försäkra sig mot sådana risker.

| 5.20 | Livsmedelsindustrins försiktighet vad gäller inköpsstrategier leder till att man potentiellt undviker att köpa från de områden där det på grund av GMO-odlingar finns ökad risk för föroreningar, oavsett den faktiska föroreningen av enskilda produkter från denna region. Försöksodling av genmodifierat vete i en tysk delstat räckte för att den största tyska kvarnindustrigruppen skulle besluta att inte köpa vete från denna region. |
| --- | --- |

5.20

Livsmedelsindustrins försiktighet vad gäller inköpsstrategier leder till att man potentiellt undviker att köpa från de områden där det på grund av GMO-odlingar finns ökad risk för föroreningar, oavsett den faktiska föroreningen av enskilda produkter från denna region. Försöksodling av genmodifierat vete i en tysk delstat räckte för att den största tyska kvarnindustrigruppen skulle besluta att inte köpa vete från denna region.

| 5.21 | De flesta stora detaljister och märkesproducenter inom EU har valt att garantera att deras produkter är GMO-fria. De har därför under de senaste åren inrättat omfattande system för kvalitetssäkring, vilket medfört investeringar som i vissa fall kostar de enskilda företagen tvåsiffriga miljonbelopp årligen. Kontrollen består dels av heltäckande dokumentations- och revisionssystem hos leverantören, dels av regelbundna stickprov på de produkter som erbjuds. De extrakostnader detta medför har hittills normalt inte drabbat kunderna. Det har ännu inte skett någon systematisk kvantifiering vad gäller enskilda produkter och produktgrupper. |
| --- | --- |

5.21

De flesta stora detaljister och märkesproducenter inom EU har valt att garantera att deras produkter är GMO-fria. De har därför under de senaste åren inrättat omfattande system för kvalitetssäkring, vilket medfört investeringar som i vissa fall kostar de enskilda företagen tvåsiffriga miljonbelopp årligen. Kontrollen består dels av heltäckande dokumentations- och revisionssystem hos leverantören, dels av regelbundna stickprov på de produkter som erbjuds. De extrakostnader detta medför har hittills normalt inte drabbat kunderna. Det har ännu inte skett någon systematisk kvantifiering vad gäller enskilda produkter och produktgrupper.

| 5.22 | På regional nivå finns det stora skillnader i förutsättningarna för samexistens mellan odling av GMO-grödor och av GMO-fria grödor. Parallella odlingar verkar praktiskt svårgenomförbara framför allt inom regioner med småskaligt jordbruk. Enligt den italienska myndigheten för lantbruksfastigheter betecknas 90 % av den uppodlade arealen som olämplig för samexistens. Man måste också ta hänsyn till att tekniskt omfattande åtgärder för kontroll, odlingsplanering och åtskiljande av grödorna blir alltför komplicerat för mindre lantbruksföretag och för dem som har jordbruk som en bisyssla. Detsamma gäller den hantverksmässiga regionala bearbetningen av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

5.22

På regional nivå finns det stora skillnader i förutsättningarna för samexistens mellan odling av GMO-grödor och av GMO-fria grödor. Parallella odlingar verkar praktiskt svårgenomförbara framför allt inom regioner med småskaligt jordbruk. Enligt den italienska myndigheten för lantbruksfastigheter betecknas 90 % av den uppodlade arealen som olämplig för samexistens. Man måste också ta hänsyn till att tekniskt omfattande åtgärder för kontroll, odlingsplanering och åtskiljande av grödorna blir alltför komplicerat för mindre lantbruksföretag och för dem som har jordbruk som en bisyssla. Detsamma gäller den hantverksmässiga regionala bearbetningen av jordbruksprodukter.

| 5.23 | Produkter med regionala kvalitetsmärken och ursprungsgaranti, som blir allt viktigare vid marknadsföring av dyrare kvalitetsprodukter, har hittills i princip varit fria från GMO. Eventuell användning av GMO skulle öka tillverkningskostnaderna kraftigt samtidigt som produkter från den berörda ursprungsregionen skulle drabbas av avsevärt försämrad image. Det är ett av skälen till att flera regioner i Europa sagt att de utgör GMO-fria zoner, även om detta är omtvistat ur ett juridiskt perspektiv. Berörda parter är särskilt oroade över möjligheten att enskilda jordbrukare på grund av EU-lagstiftningen utnyttjar sin rätt att odla GMO-grödor och därigenom förorsakar grannar och företag i regionen enorma merkostnader och risker, vilket i sin tur äventyrar den sociala freden. |
| --- | --- |

5.23

Produkter med regionala kvalitetsmärken och ursprungsgaranti, som blir allt viktigare vid marknadsföring av dyrare kvalitetsprodukter, har hittills i princip varit fria från GMO. Eventuell användning av GMO skulle öka tillverkningskostnaderna kraftigt samtidigt som produkter från den berörda ursprungsregionen skulle drabbas av avsevärt försämrad image. Det är ett av skälen till att flera regioner i Europa sagt att de utgör GMO-fria zoner, även om detta är omtvistat ur ett juridiskt perspektiv. Berörda parter är särskilt oroade över möjligheten att enskilda jordbrukare på grund av EU-lagstiftningen utnyttjar sin rätt att odla GMO-grödor och därigenom förorsakar grannar och företag i regionen enorma merkostnader och risker, vilket i sin tur äventyrar den sociala freden.

| 5.24 | De regionala myndigheterna, jordbruksorganisationerna och livsmedelsindustrin är också mycket oroade över risken för att framtida GMO-sorter (exempelvis medicinalväxter) – till skillnad från de nuvarande – av hälsoskäl måste hållas fullständigt åtskilda från livsmedels- och foderproduktionen, en situation som redan skapat enorma problem och stor osäkerhet. |
| --- | --- |

5.24

De regionala myndigheterna, jordbruksorganisationerna och livsmedelsindustrin är också mycket oroade över risken för att framtida GMO-sorter (exempelvis medicinalväxter) – till skillnad från de nuvarande – av hälsoskäl måste hållas fullständigt åtskilda från livsmedels- och foderproduktionen, en situation som redan skapat enorma problem och stor osäkerhet.

| 5.25 | I vissa EU-länder finns det lagtstiftning som reglerar samexistensen, eller så är lagstiftningsförfarandet på väg att slutföras. Länderna har valt mycket olika lösningar i denna fråga. Det går inte enbart att förklara skillnaderna utifrån regionala särdrag. En nödvändig harmonisering för att säkra samexistensen verkar redan ofrånkomlig. |
| --- | --- |

5.25

I vissa EU-länder finns det lagtstiftning som reglerar samexistensen, eller så är lagstiftningsförfarandet på väg att slutföras. Länderna har valt mycket olika lösningar i denna fråga. Det går inte enbart att förklara skillnaderna utifrån regionala särdrag. En nödvändig harmonisering för att säkra samexistensen verkar redan ofrånkomlig.

| 5.26 | Det är en uttalad politisk målsättning att få till stånd en samexistens mellan odlingar med och utan GMO och samtidigt ha möjlighet att välja GMO-fria livsmedel. Om det visar sig att detta mål inte kan uppnås med den nuvarande lagstiftningen, ligger det i konsumenternas, jordbrukarnas och de andra aktörernas intresse att snarast få till stånd förbättringar av gällande förordningar och direktiv. |
| --- | --- |

5.26

Det är en uttalad politisk målsättning att få till stånd en samexistens mellan odlingar med och utan GMO och samtidigt ha möjlighet att välja GMO-fria livsmedel. Om det visar sig att detta mål inte kan uppnås med den nuvarande lagstiftningen, ligger det i konsumenternas, jordbrukarnas och de andra aktörernas intresse att snarast få till stånd förbättringar av gällande förordningar och direktiv.

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Meddelande om debatten om gentekniskt modifierade organismer och därmed sammanhängande frågor.

1

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/04/118|0|RAPID&lg=EN

Tillstånd för GMO enligt EU-rätten – Den aktuella situationen.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

rågor och svar om GMO-regler i EU.

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

(2)  Europaparlamentets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

2

EGT L 106, 17.4.2004, s. 1.

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade.

3

EGT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer.

4

EGT L 268, 18.10.2003, s. 24.

Kommissionens förordning (EG) nr 65/2004 av den 14 januari 2004 om inrättande av ett system för skapande och tilldelning av.

EGT L 10, 16.1.2004, s. 5.

(5)  Europaparlamentetes och rådets förordning (EG) nr 1946/2003 av den 15 juli 2003 om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer.

5

EGT L 287, 5.11.2003, s. 1.

(6)  Europeiska kommissionen, September 2003, Questions and Answers about GMOs in seeds,

6

http://europa.eu.int/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.getfile=gf&doc=MEMO/03/186|0|RAPID&lg=en&type=PDF

(7)  Kommissionär Fischler, juni 2003, Communication to the Commission on the Co-existence of Genetically Modified, Conventional and Organic Crops (pdf).

7

http://zs-l.de/saveourseeds/downloads/com_stand_gvo_28_01_04.pdf

(8)  Europaparlamentets resolution om samexistens mellan genetiskt modifierade grödor och konventionellt och ekologiskt jordbruk.

8

EGT C 91 E, 15.4.2004, s. 680.

(9)  Joint Research Centre, 2002, Scenarios for co-existence of genetically modified, conventional and organic crops in European agriculture.

9

http://www.jrc.cec.eu.int/download/gmcrops_coexistence.pdf

Round Table on research results relating to co-existence of GM and non-GM crops.

http://europa.eu.int/comm/research/biosociety/news_events/news_programme_en.htm

(10)  First European Conference on Co-existence of Genetically Modified Crops with Conventional and Organic Crops 13th – 14th November, 2003, Helsingør, Denmark.

10

http://www.agrsci.dk/gmcc-03/

(11)  Yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter om förekomsten av genetiskt modifierat utsäde i konventionellt utsäde

11

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet.

12

(13)  Kommissionens beslut av den 23 februari 2004 om fastställande av närmare villkor för förandet av register och för registrering av uppgifter om genetiska modifieringar i genetiskt modifierade organismer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG.

13

EGT L 65, 3.3.2004, s. 20.

(14)  Kommissionens rekommendation av den 23 juli 2003 om riktlinjer för utarbetande av nationella strategier och bästa praxis för samexistens mellan genetiskt modifierade grödor och konventionellt och ekologiskt jordbruk (delgivet med nr K(2003) 2624).

14

EGT L 189, 29.7.2003, s. 36.

(15)  Rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade.

15

EGT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer.

16

EGT L 268, 18.10.2003, s. 24.

(17)  Rådets direktiv av den 25. Juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (85/374/EEG)

17

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/sv/oj/dat/1985/l_010/l_01020040116sv00050010.pdf

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador, EGT L 143, 30.4.2004, s. 56-75. Se art. 3 och 4 samt bilaga III

18

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=sv&numdoc=32004L0035&model=guicheti

(19)  Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador” (KOM(2002) 17 slutlig – 2001/0021 (COD)), CES 868/2002, EGT C 241, 7.10.2002, s. 37-45.

19

(20)  Generaldirektoratet för jordbruk. ”Economic Impacts of Genetically Modified Crops on the Agri-Food Sector” (2000).

20

http://europa.eu.int/comm/enterprise/networks/index.htm.

(21)  Yttrande från Vetenskapliga kommittén för växter om förekomsten av genetiskt modifierat utsäde i konventionellt utsäde.

21

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/out93_gmo_en.pdf

(22)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)

22

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

(23)  Rådets direktiv 79/409/EG av 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1).

23

http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=DE&numdoc=31992L0043&model=guicheti

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande text i sektionens yttrande ströks genom ett ändringsförslag, men fick stöd av mer än en fjärdedel av rösterna:

Punkt 3.5.10

Stryk punkten.

Motivering

Hänsyn tas till risken för korspollinering av intilliggande fält vid fastställandet av gränsvärden för utsäde och risken för oavsiktlig kontaminering beaktas i samexistensvillkoren. De farhågor som kommer till uttryck i denna punkt är därför ogrundade.

För: 25

Emot: 55

Nedlagda: 10

Punkt 4.2.1

Stryk punkten.

Motivering

När man tillåter att GMO släpps ut på marknaden tas hänsyn till alla faktorer som kan ha negativa konsekvenser för människors och djurs hälsa och för miljön. Det finns ingen anledning att på nytt hänvisa till försiktighetsprincipen. Man kan aldrig garantera 100 procents säkerhet. Något sådant är inte heller realistiskt.

För: 22

Emot: 60

Nedlagda: 5

---

| 28.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/167 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/167

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet: Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk”

(KOM(2004) 415 slutlig)

(2005/C 157/30)

Den 15 oktober 2004 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 november 2004. Föredragande var Bernd Voss.

Vid sin 413:e plenarsession den 15–16 december 2004 (sammanträdet den 16 december 2004) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 70 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | De senaste femton åren har antalet ekologiska jordbruksföretag inom EU ökat stort. Från 1985 till 2002 steg antalet företag inom EU–15 som odlar ekologiskt från 6 300 till 150 000 och den ekologiskt odlade ytan från 100 000 hektar till 4,4 miljoner hektar. Detta motsvarar en procentuell ökning av ekologiskt odlad mark från 0,1 % till 3,3 % av den totala jordbruksarealen. Omsättningen för ekologiska livsmedel uppgår till 11 miljarder euro i Europa, medan den globala omsättningen uppgår till 23 miljarder euro. |
| --- | --- |

1.1

De senaste femton åren har antalet ekologiska jordbruksföretag inom EU ökat stort. Från 1985 till 2002 steg antalet företag inom EU–15 som odlar ekologiskt från 6 300 till 150 000 och den ekologiskt odlade ytan från 100 000 hektar till 4,4 miljoner hektar. Detta motsvarar en procentuell ökning av ekologiskt odlad mark från 0,1 % till 3,3 % av den totala jordbruksarealen. Omsättningen för ekologiska livsmedel uppgår till 11 miljarder euro i Europa, medan den globala omsättningen uppgår till 23 miljarder euro.

| 1.2 | Det ekologiska jordbruket har sedan 1920-talet i huvudsak utvecklats av jordbrukare, med stöd av intresserade konsumenter. På 1970-talet uppstod en varaktig efterfrågan på specialiserade marknader. Insatser av samhälleliga och ekonomiska aktörer ledde på 1980-talet till utveckling, främjande och kontroll av ekologiskt odlade produkter och deras saluföring. |
| --- | --- |

1.2

Det ekologiska jordbruket har sedan 1920-talet i huvudsak utvecklats av jordbrukare, med stöd av intresserade konsumenter. På 1970-talet uppstod en varaktig efterfrågan på specialiserade marknader. Insatser av samhälleliga och ekonomiska aktörer ledde på 1980-talet till utveckling, främjande och kontroll av ekologiskt odlade produkter och deras saluföring.

| 1.3 | I och med rådets förordning (EEG) nr. 2092/91 fick EU efter många års förberedelsearbete av viktiga sammanslutningar för ekologiska bönder sin första EU-övergripande lagstiftning för det ekologiska jordbruket. Stöd från EU har utgått sedan 1992 när denna typ av odling började diskuteras i samband med miljöpolitiska åtgärder inom jordbruket. |
| --- | --- |

1.3

I och med rådets förordning (EEG) nr. 2092/91 fick EU efter många års förberedelsearbete av viktiga sammanslutningar för ekologiska bönder sin första EU-övergripande lagstiftning för det ekologiska jordbruket. Stöd från EU har utgått sedan 1992 när denna typ av odling började diskuteras i samband med miljöpolitiska åtgärder inom jordbruket.

| 1.4 | Rådet (jordbruk) uppmanade i juni 2001 och i december 2002 kommissionen att lägga fram en handlingsplan för ekologiskt jordbruk och ekologiska livsmedel. Sedan dess har kommissionen genomfört en Internetundersökning där 1 136 medborgare och organisationer deltagit. Resultaten från undersökningen har bland annat påverkat innehållet i kommissionens arbetsdokument om hur en europeisk handlingsplan för ekologiskt odlade livsmedel och för ekologiska jordbruk kan genomföras. I juli 2003 hölls en hearing i Europaparlamentet. I januari 2004 samlades regeringar, ett flertal organisationer och ett stort antal medborgare till ett första möte inför arbetet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

1.4

Rådet (jordbruk) uppmanade i juni 2001 och i december 2002 kommissionen att lägga fram en handlingsplan för ekologiskt jordbruk och ekologiska livsmedel. Sedan dess har kommissionen genomfört en Internetundersökning där 1 136 medborgare och organisationer deltagit. Resultaten från undersökningen har bland annat påverkat innehållet i kommissionens arbetsdokument om hur en europeisk handlingsplan för ekologiskt odlade livsmedel och för ekologiska jordbruk kan genomföras. I juli 2003 hölls en hearing i Europaparlamentet. I januari 2004 samlades regeringar, ett flertal organisationer och ett stort antal medborgare till ett första möte inför arbetet med handlingsplanen.

| 1.5 | Handlingsplanen utgör ett viktigt bidrag i arbetet med att vidareutveckla den gemensamma jordbrukspolitiken. I planen beskrivs utförligt den särskilda roll denna typ av jordbruk har när det gäller den framtida jordbruksmiljöpolitiken. Det är de ekonomiska aktörerna, framför allt producenterna, som kan bidra till att stärka positionen för sådana jordbruk. Jordbrukspolitiken måste därför ta hänsyn till företagens ekonomiska intressen. För att man skall nå framgång med programmet är det av avgörande betydelse att de nationella och regionala myndigheterna i medlemsstaterna involveras i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

1.5

Handlingsplanen utgör ett viktigt bidrag i arbetet med att vidareutveckla den gemensamma jordbrukspolitiken. I planen beskrivs utförligt den särskilda roll denna typ av jordbruk har när det gäller den framtida jordbruksmiljöpolitiken. Det är de ekonomiska aktörerna, framför allt producenterna, som kan bidra till att stärka positionen för sådana jordbruk. Jordbrukspolitiken måste därför ta hänsyn till företagens ekonomiska intressen. För att man skall nå framgång med programmet är det av avgörande betydelse att de nationella och regionala myndigheterna i medlemsstaterna involveras i ett tidigt skede.

| 1.6 | EESK välkomnar den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. Kommittén vill emellertid påpeka att det inom EU:s administration måste finnas tillräckliga personalresurser och materiella resurser för att man i framtiden skall kunna bemästra de uppgifter som hänger samman med handlingsplanen på ett tillfredsställande sätt. I detta sammanhang noterar kommittén med tillfredsställelse att Europaparlamentet vid första behandlingen av förslaget till budget 2005 beslutade att införa handlingsplanen i budgetposten för stödåtgärder, tillsammans med bl.a. åtgärder för att främja kvaliteten på jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. Kommittén vill emellertid påpeka att det inom EU:s administration måste finnas tillräckliga personalresurser och materiella resurser för att man i framtiden skall kunna bemästra de uppgifter som hänger samman med handlingsplanen på ett tillfredsställande sätt. I detta sammanhang noterar kommittén med tillfredsställelse att Europaparlamentet vid första behandlingen av förslaget till budget 2005 beslutade att införa handlingsplanen i budgetposten för stödåtgärder, tillsammans med bl.a. åtgärder för att främja kvaliteten på jordbruksprodukter.

2.   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 2.1 | Kommissionen slår fast att det ekologiska jordbruket avsevärt bidrar till olika politiska åtgärder på EU-nivå som syftar till en hög nivå på miljöskyddet. Följande områden har identifierats som problemområden: bekämpningsmedel, växtnäring, markskydd, natur-, art- och djurskydd samt livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen slår fast att det ekologiska jordbruket avsevärt bidrar till olika politiska åtgärder på EU-nivå som syftar till en hög nivå på miljöskyddet. Följande områden har identifierats som problemområden: bekämpningsmedel, växtnäring, markskydd, natur-, art- och djurskydd samt livsmedelssäkerhet.

| 2.2 | Kommissionen måste nu fortsätta att utveckla sektorn för ekologiskt jordbruk och utnyttja den marknadspotential som finns. Man måste särskilt uppmärksamma jordbruksföretagens inkomstsituation. Samtidigt bör de ekologiska jordbruksföretagens övergripande uppgifter beaktas, dvs. a) att producera ekologiska produkter, som betingar ett högre pris eftersom man avstår från att utnyttja miljöpåverkande insatser vilket leder till minskad produktion och b) att tillhandahålla kollektiva nyttigheter som inte kan säljas till marknadspris och som därför är beroende av offentlig stödfinansiering. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen måste nu fortsätta att utveckla sektorn för ekologiskt jordbruk och utnyttja den marknadspotential som finns. Man måste särskilt uppmärksamma jordbruksföretagens inkomstsituation. Samtidigt bör de ekologiska jordbruksföretagens övergripande uppgifter beaktas, dvs. a) att producera ekologiska produkter, som betingar ett högre pris eftersom man avstår från att utnyttja miljöpåverkande insatser vilket leder till minskad produktion och b) att tillhandahålla kollektiva nyttigheter som inte kan säljas till marknadspris och som därför är beroende av offentlig stödfinansiering.

| 2.3 | I handlingsplanen läggs tyngdpunkten på följande tre insatser:






  — | Informationsstyrd utveckling av den ekologiska livsmedelsmarknaden genom ett ökat medvetande hos konsumenterna. |
| --- | --- | --- |

2.3

I handlingsplanen läggs tyngdpunkten på följande tre insatser:

—

Informationsstyrd utveckling av den ekologiska livsmedelsmarknaden genom ett ökat medvetande hos konsumenterna.

| — | Effektivare offentligt stöd åt det ekologiska jordbruket. |
| --- | --- |

—

Effektivare offentligt stöd åt det ekologiska jordbruket.

| — | Förbättring och skärpning av gemenskapens normer för ekologiskt jordbruk samt import- och inspektionskrav. |
| --- | --- |

—

Förbättring och skärpning av gemenskapens normer för ekologiskt jordbruk samt import- och inspektionskrav.

| 2.4 | Planen innehåller 21 åtgärder, varav två påverkar budgeten och endast kan genomföras under förutsättning att de kan finansieras. Huruvida handlingsplanen kan genomföras beror på vilka personalresurser kommissionen kan frigöra. I övrigt kommer kommissionen omedelbart att påbörja det nödvändiga arbetet i enlighet med uppställda riktlinjer. I handlingsplanen finns inga fastställda målsättningar eller någon tidsplan. |
| --- | --- |

2.4

Planen innehåller 21 åtgärder, varav två påverkar budgeten och endast kan genomföras under förutsättning att de kan finansieras. Huruvida handlingsplanen kan genomföras beror på vilka personalresurser kommissionen kan frigöra. I övrigt kommer kommissionen omedelbart att påbörja det nödvändiga arbetet i enlighet med uppställda riktlinjer. I handlingsplanen finns inga fastställda målsättningar eller någon tidsplan.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

| 3.1.1 | Luxemburgbesluten om jordbruksreformen från juni 2003 förutser en minskning av de administrativa priserna för ett stort antal produkter samt en försvagning av säkerheten. Tack vare en långtgående frikoppling av direktstödet från produktionen som ny kärna i besluten om jordbruksreformen förväntar sig kommissionen en stabilisering av priserna och kanske till och med höjda priser på jordbruksprodukter. Eftersom producentprisnivån på ekologiskt odlade produkter hänger samman med den allmänna producentprisnivån, kan det finnas förbättrade inkomstmöjligheter för producenter av ekologiska produkter. Kommittén vill understryka att detta alternativ är genomförbart endast under förutsättning att preferenssytemet för produkter från gemenskapen behålls i tillräcklig omfattning i fråga om samtliga jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

3.1.1

Luxemburgbesluten om jordbruksreformen från juni 2003 förutser en minskning av de administrativa priserna för ett stort antal produkter samt en försvagning av säkerheten. Tack vare en långtgående frikoppling av direktstödet från produktionen som ny kärna i besluten om jordbruksreformen förväntar sig kommissionen en stabilisering av priserna och kanske till och med höjda priser på jordbruksprodukter. Eftersom producentprisnivån på ekologiskt odlade produkter hänger samman med den allmänna producentprisnivån, kan det finnas förbättrade inkomstmöjligheter för producenter av ekologiska produkter. Kommittén vill understryka att detta alternativ är genomförbart endast under förutsättning att preferenssytemet för produkter från gemenskapen behålls i tillräcklig omfattning i fråga om samtliga jordbruksprodukter.

| 3.1.2 | Stödet till det ekologiska jordbruket är också avhängigt av de sammanlagda medel som finns i andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna åläggs inget obligatoriskt obligatoriskt stöd till denna jordbruksform. EESK konstaterar att denna ekonomiska sektor är särskilt betydande och mycket stabil i de europeiska länder och regioner som stöder ekologiskt jordbruk och ekologisk livsmedelsproduktion. Man bör noggrant följa upp hur den nya europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling utformas och genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1.2

Stödet till det ekologiska jordbruket är också avhängigt av de sammanlagda medel som finns i andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna åläggs inget obligatoriskt obligatoriskt stöd till denna jordbruksform. EESK konstaterar att denna ekonomiska sektor är särskilt betydande och mycket stabil i de europeiska länder och regioner som stöder ekologiskt jordbruk och ekologisk livsmedelsproduktion. Man bör noggrant följa upp hur den nya europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling utformas och genomförs i medlemsstaterna.

| 3.1.2.1 | Kommittén ser med oro på de kommande besluten rörande unionens budgetplan. Framför allt medlen till landsbygdsutveckling hotas av neddragningar. EESK pekar på att dessa medel är av avgörande betydelse för stabilisering och innovativ utveckling av EU:s landsbygdsregioner. Regionkommittén har redan yttrat sig i frågan i sitt yttrande på eget initiativ om den framtida politiken för landsbygdsutveckling (1). Ett yttrande om utkastet till förordning för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (2) är dessutom under utarbetande. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Kommittén ser med oro på de kommande besluten rörande unionens budgetplan. Framför allt medlen till landsbygdsutveckling hotas av neddragningar. EESK pekar på att dessa medel är av avgörande betydelse för stabilisering och innovativ utveckling av EU:s landsbygdsregioner. Regionkommittén har redan yttrat sig i frågan i sitt yttrande på eget initiativ om den framtida politiken för landsbygdsutveckling (1). Ett yttrande om utkastet till förordning för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (2) är dessutom under utarbetande.

| 3.1.3 | Allt fler intressenter berörs av frågan om stöd till jordbruksutvecklingen, inte minst genom anslutningen av de tio nya länderna. Även om moduleringen till 80 % måste användas inom ursprungsländerna är de ytterligare medel som finns till förfogande ytterst begränsade. |
| --- | --- |

3.1.3

Allt fler intressenter berörs av frågan om stöd till jordbruksutvecklingen, inte minst genom anslutningen av de tio nya länderna. Även om moduleringen till 80 % måste användas inom ursprungsländerna är de ytterligare medel som finns till förfogande ytterst begränsade.

| 3.1.4 | Det ekologiska jordbruket har i högre grad än andra jordbruksmetoder god kapacitet när det gäller att få fram allmännyttiga varor. Kommittén rekommenderar kommissionen, rådet och parlamentet att försäkra sig om att de omorienteringar av den gemensamma jordbrukspolitiken som det beslutades om i juni 2003 inte inverkar negativt på en god markanvändning, och anser att tillräckliga ekonomiska medel bör tilldelas för den andra pelaren och landsbygdens utveckling så att gemenskapsprioriteringarna kan uppfyllas. |
| --- | --- |

3.1.4

Det ekologiska jordbruket har i högre grad än andra jordbruksmetoder god kapacitet när det gäller att få fram allmännyttiga varor. Kommittén rekommenderar kommissionen, rådet och parlamentet att försäkra sig om att de omorienteringar av den gemensamma jordbrukspolitiken som det beslutades om i juni 2003 inte inverkar negativt på en god markanvändning, och anser att tillräckliga ekonomiska medel bör tilldelas för den andra pelaren och landsbygdens utveckling så att gemenskapsprioriteringarna kan uppfyllas.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Marknaden för ekologiskt odlade livsmedel

4.1.1   Ekologiska produkter ur ett konsumentperspektiv

| 4.1.1.1 | Marknadsaktörerna inom det ekologiska jordbruket, framför allt producenterna, har redan i flera medlemsländer lyckats få en så påtaglig andel av den totala marknaden för livsmedel att det inte längre går att definiera denna delmarknad som en nischmarknad. Antalet ekologiska företag och livsmedelsprodukter är mycket stort inom flera EU-regioner och vad gäller enskilda produkter. Ett stort antal råvaror för att framställa barnmat är ekologiskt odlade. |
| --- | --- |

4.1.1.1

Marknadsaktörerna inom det ekologiska jordbruket, framför allt producenterna, har redan i flera medlemsländer lyckats få en så påtaglig andel av den totala marknaden för livsmedel att det inte längre går att definiera denna delmarknad som en nischmarknad. Antalet ekologiska företag och livsmedelsprodukter är mycket stort inom flera EU-regioner och vad gäller enskilda produkter. Ett stort antal råvaror för att framställa barnmat är ekologiskt odlade.

| 4.1.1.2 | I Europa finns det en regional och produktspecifik koncentration vad gäller såväl odling och bearbetning som marknadspenetration men också vad gäller forskning, utbildning och fortbildning inom den ekologiska livsmedelssektorn. Detta kan bero på olika regionala förutsättningar men också på ett dynamiskt samarbete mellan de lokala ekonomiska aktörerna. EESK uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma dessa europeiska klusterbildningar inom det ekologiska jordbruket i detta handlingsprogram. |
| --- | --- |

4.1.1.2

I Europa finns det en regional och produktspecifik koncentration vad gäller såväl odling och bearbetning som marknadspenetration men också vad gäller forskning, utbildning och fortbildning inom den ekologiska livsmedelssektorn. Detta kan bero på olika regionala förutsättningar men också på ett dynamiskt samarbete mellan de lokala ekonomiska aktörerna. EESK uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma dessa europeiska klusterbildningar inom det ekologiska jordbruket i detta handlingsprogram.

| 4.1.1.3 | För flera företag har ekologiska livsmedel visat sig bli en möjlighet att säkra fortlevnaden, framför allt inom jordbruket, men även inom bearbetnings- och saluföringsleden. |
| --- | --- |

4.1.1.3

För flera företag har ekologiska livsmedel visat sig bli en möjlighet att säkra fortlevnaden, framför allt inom jordbruket, men även inom bearbetnings- och saluföringsleden.

4.1.2   Marknadsmekanismer

De högre kostnaderna i distributionskedjan för ekologiska produkter är säkert en bidragande orsak till det högre priset inom produktions-, förädlings- och detaljhandelssektorerna. Kommittén är därför positiv till initiativ som syftar till regional bearbetning och distribution, eftersom detta kan minska avståndet mellan producenter och konsumenter och leda till överskådligare prisbildningsmekanismer. Å andra sidan går det inte att blunda för att det har uppstått en avsevärd koncentration av livsmedelshandeln inom vissa medlemsländer, vilket har lett till en omfattande press på producentpriserna även vad gäller ekologiska produkter.

4.1.3   Informationsstyrd efterfrågan

EESK välkomnar uttryckligen de informations- och säljfrämjande insatser som föreslås i åtgärd 1. Sådana bör dock inbegripa de erfarenheter som gjorts i medlemsländerna eftersom framför allt storkök, personalmatsalar, skolmatsalar osv. pressar priserna vid inköp. Storkök som serverar mat till barn, gamla och sjuka utgör en särskild marknad.

4.1.4   Marknadsproblem genom avvikande normer

Det föreslagna inrättandet av en Internetdatabas där det går att jämföra olika nationella och regionala regler kan vara ett användbart instrument för att stimulera handeln på den gemensamma marknaden. Att kräva att helt få bort alla skillnader vore dock att gå för långt. Dessa skillnader har ofta regionala, branschrelaterade och kulturella orsaker och fungerar som motor när det gäller innovationer och när det gäller att vidareutveckla standarder och produktkvalitet.

4.1.5   Övervakning och analys av utbud och efterfrågan

Det är meningsfullt att förbättra statistiken över produktionen av och marknaden för ekologiska produkter (åtgärd 3). Vid insamlingen och bearbetningen måste man dock se till att marknadsaktörerna (ett fåtal stora handelsföretag på inköpssidan och flera små och medelstora jordbruksföretag på säljsidan) får lika stor nytta av denna nya, mer omfattande statistik, eller åtminstone att denna inte leder till påtagliga nackdelar för jordbruket. Man bör sträva efter att så snabbt som möjligt samla in och offentliggöra statistik för denna sektor i de nya medlemsländerna.

4.2   EU:s politik för det ekologiska jordbruket

4.2.1   Det ekologiska jordbruket inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommittén frågar sig huruvida den europeiska jordbruksmodellen för ett mångfunktionellt lantbruk, till vilken det ekologiska jordbruket med sina miljöåtgärder erbjuder ett viktigt bidrag, har en tillräckligt framskjuten plats i de internationella WTO-förhandlingarna för att säkerställa den gemensamma jordbrukspolitikens hållbarhet och framför allt se till att man inom ramen för ”den gröna boxen” bevarar stödet till den andra pelaren.

4.2.2   Landsbygdsutvecklingen

När det skapas en sammanfattning på nätet över samtliga EU-åtgärder (åtgärd 5) rekommenderar vi att man anpassar standarderna för hygien och hälsa för små och medelstora företag i sektorn till den speciella riskpotentialen, i syfte att främja den lokala produktionen av ekologiska livsmedel. Det betydande antal normer som gäller vid bearbetning av stora mängder fungerar ofta inte i praktiken för små hantverksföretag med begränsade bearbetnings- och försäljningsmängder på regional nivå. Normerna innebär ofta allt för stora investeringar och utgör därmed också hinder för möjligheten att skapa arbetsplatser på landsbygden. Kommittén understryker särskilt hur viktigt det är att anpassa standarderna för småskaliga regionala bearbetnings- och försäljningsföretag med såväl ekologiska som konventionella produkter. Därför bör dessa företag kunna dra nytta av de undantagsbestämmelser som gäller för bearbetningsföretag. EESK anser naturligtvis att respekten för de principer om livsmedelssäkerhet som fastställdes i vitboken om livsmedelssäkerhet och i de nyligen antagna bestämmelserna har högsta prioritet.

| 4.2.2.1 | Vad gäller initiativet om att gynna etablering av ekologiskt jordbruk i ekologiskt känsliga områden, vilket föreslås i åtgärd 6, måste man säkerställa att detta inte leder till någon orättvis utbudssituation och därmed till politiskt betingade konkurrenssnedvridningar inom det ekologiska jordbruket. De svårare odlingsförhållanden som råder i dessa områden måste vara utförligt beskrivna. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Vad gäller initiativet om att gynna etablering av ekologiskt jordbruk i ekologiskt känsliga områden, vilket föreslås i åtgärd 6, måste man säkerställa att detta inte leder till någon orättvis utbudssituation och därmed till politiskt betingade konkurrenssnedvridningar inom det ekologiska jordbruket. De svårare odlingsförhållanden som råder i dessa områden måste vara utförligt beskrivna.

| 4.2.2.2 | Enligt EESK:s uppfattning tar man i handlingsprogrammet inte hänsyn till livsmedelssektorns och det ekologiska jordbrukets betydelse för sysselsättningen, framför allt inom landsbygdsregionerna. Undersökningar i EU:s medlemsländer har visat att det nästan enbart är ekologiska jordbruk som nyetableras inom jordbrukssektorn – och de led som ligger före och efter. Kommittén vill även framhålla att alla kvalitetsprodukter från jordbruket som har regional ursprungsmärkning kommer att få positiva följder för landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Enligt EESK:s uppfattning tar man i handlingsprogrammet inte hänsyn till livsmedelssektorns och det ekologiska jordbrukets betydelse för sysselsättningen, framför allt inom landsbygdsregionerna. Undersökningar i EU:s medlemsländer har visat att det nästan enbart är ekologiska jordbruk som nyetableras inom jordbrukssektorn – och de led som ligger före och efter. Kommittén vill även framhålla att alla kvalitetsprodukter från jordbruket som har regional ursprungsmärkning kommer att få positiva följder för landsbygdsutvecklingen.

| 4.2.2.3 | Yrkes- och vidareutbildning samt rådgivning beskrivs under åtgärdspunkt 6. Det krävs tydligare satsningar på informations- och kunskapsförmedling inom ramen för landsbygdens utveckling, för att stärka denna typ av jordbruksproduktion och för att kunna marknadsföra och vidareförädla ekologiska produkter. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Yrkes- och vidareutbildning samt rådgivning beskrivs under åtgärdspunkt 6. Det krävs tydligare satsningar på informations- och kunskapsförmedling inom ramen för landsbygdens utveckling, för att stärka denna typ av jordbruksproduktion och för att kunna marknadsföra och vidareförädla ekologiska produkter.

4.3   Forskning

| 4.3.1 | Det ekologiska jordbruket ger en möjlighet till jordbruksmetoder där man målmedvetet endast använder och utvecklar de metoder, instrument och tekniker som bidrar till att minimera inverkan på miljön. |
| --- | --- |

4.3.1

Det ekologiska jordbruket ger en möjlighet till jordbruksmetoder där man målmedvetet endast använder och utvecklar de metoder, instrument och tekniker som bidrar till att minimera inverkan på miljön.

| 4.3.2 | Offentligt finansierad forskning för ekologiskt jordbruk är en stor utmaning. De forskningsområden som endast till mindre del finansieras av näringslivet och som samtidigt är av stor samhällelig betydelse måste utgöra kärnområden inom det statliga forskningsstödet. Forskning om det ekologiska jordbruket bör prioriteras inom EU:s ramprogram för forskning, liksom forskning om konsekvenserna av att använda viss teknik. |
| --- | --- |

4.3.2

Offentligt finansierad forskning för ekologiskt jordbruk är en stor utmaning. De forskningsområden som endast till mindre del finansieras av näringslivet och som samtidigt är av stor samhällelig betydelse måste utgöra kärnområden inom det statliga forskningsstödet. Forskning om det ekologiska jordbruket bör prioriteras inom EU:s ramprogram för forskning, liksom forskning om konsekvenserna av att använda viss teknik.

| 4.3.3 | Kommittén välkomnar det ökade forskningsstödet till ekologiskt jordbruk. Målen med denna forskning måste formuleras mer differentierat och på ett sådant sätt att de överensstämmer med andra områden inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I kommissionens handlingsprogram bör man – även ur ett finansiellt perspektiv – tydligare framhäva att utbildning, kunskapsöverföring och tvärvetenskap är en förutsättning för en framgångsrik utveckling av det ekologiska livsmedelsområdet. |
| --- | --- |

4.3.3

Kommittén välkomnar det ökade forskningsstödet till ekologiskt jordbruk. Målen med denna forskning måste formuleras mer differentierat och på ett sådant sätt att de överensstämmer med andra områden inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I kommissionens handlingsprogram bör man – även ur ett finansiellt perspektiv – tydligare framhäva att utbildning, kunskapsöverföring och tvärvetenskap är en förutsättning för en framgångsrik utveckling av det ekologiska livsmedelsområdet.

| 4.3.4 | Det finns ett enormt behov av forskning kring ekologiskt inriktad uppfödning och odling. I detta fall gäller det också att vidareutveckla anpassade raser och sorter för att säkra dessas plats på marknaden. |
| --- | --- |

4.3.4

Det finns ett enormt behov av forskning kring ekologiskt inriktad uppfödning och odling. I detta fall gäller det också att vidareutveckla anpassade raser och sorter för att säkra dessas plats på marknaden.

4.4   Normer och kontroll – skyddad integritet

4.4.1   Förordningar

Det finns enbart historiska förklaringar till att det ännu inte fastslagits några grundläggande principer för ekologiskt jordbruk trots att det finns en förordning om detta. I några medlemsstater, som sedan länge haft ekologiskt jordbruk, finns det grundläggande principer sedan lång tid tillbaka. Här bör man nå en överenskommelse med tillhörande definition (åtgärd 8), där även erfarenheterna från IFOAM (3) beaktas. Hänsyn måste också tas till den historiska utvecklingen i de nya medlemsländerna.

| 4.4.1.1 | Man måste även beakta att vissa nationella organisationer för ekologiskt jordbruk även omfattar socioekonomiska principer (förutom de ekologiska kriterierna), exempelvis inrättandet av värdefulla, socialt stabila arbetsplatser på landsbygden. Anpassning av förordningarna till det ekologiska jordbruket skall ske med tonvikt framför allt på respekten för de grundläggande principerna i det enskilda fallet och med utrymme för övergångsregler med angivna slutdatum som ses över stegvis (åtgärd 9). |
| --- | --- |

4.4.1.1

Man måste även beakta att vissa nationella organisationer för ekologiskt jordbruk även omfattar socioekonomiska principer (förutom de ekologiska kriterierna), exempelvis inrättandet av värdefulla, socialt stabila arbetsplatser på landsbygden. Anpassning av förordningarna till det ekologiska jordbruket skall ske med tonvikt framför allt på respekten för de grundläggande principerna i det enskilda fallet och med utrymme för övergångsregler med angivna slutdatum som ses över stegvis (åtgärd 9).

4.4.2   Normernas användningsområde inom den ekologiska produktionen

Förutom uppmaningen att förenkla och harmonisera reglerna för växtförädling och djurhållning måste man se till att de små och medelstora jordbruksföretagen behåller sitt inflytande över växtförädling och uppfödning, för att undvika att det uppstår samma monopolliknande situation som är fallet vad gäller flera grödor och även vad gäller uppfödningen av fjäderfä. I dessa fall har det redan blivit omöjligt att ta fram raser och sorter som är anpassade för ekologiskt jordbruk. När det gäller att genomföra ytterligare standarder för djurskydd måste man överväga att komplettera dessa med investeringsstöd, eftersom de ofta leder till kostsamma om- och nybyggnader av djurstallar. När det gäller grödor saknas det fortfarande handelsbestämmelser för de traditionella grödorna och för sådana äldre grödor som inte längre finns upptagna i förteckningar över grödor. Kommittén anser detta vara beklagligt och uppmanar därför kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att sådana bestämmelser skall antas.

| 4.4.2.1 | Under åtgärd 10 (sista strecksatsen) bör det klargöras om den ”biologiska mångfalden” avser grödor och animalieproduktion eller om begreppet skall ses i ett vidare sammanhang och omfatta all fauna och flora. EESK påpekar dock att det inte endast kan vara det ekologiska jordbrukets uppgift att i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitikens målsättningar bevara sådana sorter. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Under åtgärd 10 (sista strecksatsen) bör det klargöras om den ”biologiska mångfalden” avser grödor och animalieproduktion eller om begreppet skall ses i ett vidare sammanhang och omfatta all fauna och flora. EESK påpekar dock att det inte endast kan vara det ekologiska jordbrukets uppgift att i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitikens målsättningar bevara sådana sorter.

| 4.4.2.2 | Trots att energi- och resurssparande metoder utgör en grundbult i det ekologiska jordbruket vill EESK inte införa egna standarder för dessa. I denna fråga prioriteras effektiva övergripande jordbruksriktlinjer och ekonomiska riktlinjer. |
| --- | --- |

4.4.2.2

Trots att energi- och resurssparande metoder utgör en grundbult i det ekologiska jordbruket vill EESK inte införa egna standarder för dessa. I denna fråga prioriteras effektiva övergripande jordbruksriktlinjer och ekonomiska riktlinjer.

| 4.4.2.3 | Kommittén är mycket positiv till att man nu för första gången tagit fram ekologiska riktlinjer på EU-nivå för vattenbruk och för produkter som exempelvis vin. Kommittén anser också att detta kan påverka de konventionella förfarandena inom sektorerna positivt. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Kommittén är mycket positiv till att man nu för första gången tagit fram ekologiska riktlinjer på EU-nivå för vattenbruk och för produkter som exempelvis vin. Kommittén anser också att detta kan påverka de konventionella förfarandena inom sektorerna positivt.

| 4.5 | Kommittén är positiv till de åtgärder som föreslås under åtgärd 11 och som rör inrättandet av en oberoende expertpanel för teknisk rådgivning, under förutsättning att berörda parter, dvs. jordbrukare, bearbetningsföretag och konsumenter är delaktiga i arbetet så att allmänheten får förtroende för en sådan panel. Det saknas dock både budgetmedel och konkreta uppgifter om tidsplan och målsättningar för att kunna fullfölja denna åtgärd. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén är positiv till de åtgärder som föreslås under åtgärd 11 och som rör inrättandet av en oberoende expertpanel för teknisk rådgivning, under förutsättning att berörda parter, dvs. jordbrukare, bearbetningsföretag och konsumenter är delaktiga i arbetet så att allmänheten får förtroende för en sådan panel. Det saknas dock både budgetmedel och konkreta uppgifter om tidsplan och målsättningar för att kunna fullfölja denna åtgärd.

4.6   Genetiskt modifierade organismer

| 4.6.1 | Vad beträffar denna fråga beklagar kommittén att man i handlingsplanen bara anger gränsvärden och inte föreslår något allmängiltigt koncept för att säkra samexistensen som en förutsättning för det ekologiska jordbruket i Europa. |
| --- | --- |

4.6.1

Vad beträffar denna fråga beklagar kommittén att man i handlingsplanen bara anger gränsvärden och inte föreslår något allmängiltigt koncept för att säkra samexistensen som en förutsättning för det ekologiska jordbruket i Europa.

| 4.6.2 | Förbudet mot att använda GMO i det ekologiska jordbruket har särskild betydelse i den aktuella debatten om reglerna för samexistens. Man kan i stor utsträckning ta hänsyn till de rekommendationer som läggs fram under denna punkt. Kostnaderna till följd av spridningen av GMO får dock inte belasta hela den övriga delen av jordbrukssektorn, där GMO inte används (det konventionella och det ekologiska jordbruket). |
| --- | --- |

4.6.2

Förbudet mot att använda GMO i det ekologiska jordbruket har särskild betydelse i den aktuella debatten om reglerna för samexistens. Man kan i stor utsträckning ta hänsyn till de rekommendationer som läggs fram under denna punkt. Kostnaderna till följd av spridningen av GMO får dock inte belasta hela den övriga delen av jordbrukssektorn, där GMO inte används (det konventionella och det ekologiska jordbruket).

| 4.6.3 | De generella tröskelvärdena för utsäde som används inom ekologiskt jordbruk måste ligga i nivå med den praktiskt påvisbara gränsen (åtgärd 12). Kommittén anser att den påvisbara gränsen också bör gälla som tröskelvärde för konventionellt GMO-fritt utsäde. Annars finns det anledning att befara att ekologiska produkter i snabbt ökande utsträckning kommer att förorenas med GMO-beståndsdelar, vilket skulle äventyra fundamentet för det ekologiska jordbruket i Europa. På grund av vidsträckta jordbruksarealer som är belägna vid de nationella gränserna inom EU, och den fria rörligheten för varor, är en harmonisering nödvändig också på detta område. |
| --- | --- |

4.6.3

De generella tröskelvärdena för utsäde som används inom ekologiskt jordbruk måste ligga i nivå med den praktiskt påvisbara gränsen (åtgärd 12). Kommittén anser att den påvisbara gränsen också bör gälla som tröskelvärde för konventionellt GMO-fritt utsäde. Annars finns det anledning att befara att ekologiska produkter i snabbt ökande utsträckning kommer att förorenas med GMO-beståndsdelar, vilket skulle äventyra fundamentet för det ekologiska jordbruket i Europa. På grund av vidsträckta jordbruksarealer som är belägna vid de nationella gränserna inom EU, och den fria rörligheten för varor, är en harmonisering nödvändig också på detta område.

4.7   Kontrollsystem

Kommittén stöder införandet av en riskbaserad strategi för att förbättra kontrollerna (jfr åtgärd 13). EESK vill påpeka att det i den tyska versionen av handlingsplanen, till skillnad från i den engelska, påstås att den största risken med avseende på bedrägerier återfinns hos jordbruksproducenterna. EESK uppmanar de ansvariga att genast korrigera detta. Med kontrollsystemets riskanalys och riskstyrning bör man snarare beakta de sårbara punkterna i de sektorer som agerar i ett tidigare eller senare led av den egentliga jordbruksproduktionen, t.ex. bearbetning och saluföring. En förbättring av kontrollsystemet måste genomföras genom att begränsa den byråkratiska bördan och kostnaderna. Ett effektivt nätverkssamarbete mellan kontrollorganen kan vara till hjälp.

4.8   Import

| 4.8.1 | Man bör ta hänsyn till den ökande risken för GMO-förorening vid vidareutvecklingen av bestämmelserna om import av ekologiskt framställda produkter. |
| --- | --- |

4.8.1

Man bör ta hänsyn till den ökande risken för GMO-förorening vid vidareutvecklingen av bestämmelserna om import av ekologiskt framställda produkter.

| 4.8.2 | Kommittén rekommenderar att man satsar på att främja ekonomin i Medelhavsområdet, med särskild hänsyn tagen till de möjligheter som det ekologiska jordbruket innebär. Det gäller att stärka centrumen för ekologisk odling och främja deras samarbete i nätverk. |
| --- | --- |

4.8.2

Kommittén rekommenderar att man satsar på att främja ekonomin i Medelhavsområdet, med särskild hänsyn tagen till de möjligheter som det ekologiska jordbruket innebär. Det gäller att stärka centrumen för ekologisk odling och främja deras samarbete i nätverk.

| 4.8.3 | Av konkurrensmässiga orsaker, och särskilt för att det ekologiska jordbruket i Europa skall kunna bevara sina möjligheter på marknaden, är det inte rimligt att internationella handelsavtal innehåller fler koncessioner för ekologiska produkter än de avtal som gäller för traditionell import. |
| --- | --- |

4.8.3

Av konkurrensmässiga orsaker, och särskilt för att det ekologiska jordbruket i Europa skall kunna bevara sina möjligheter på marknaden, är det inte rimligt att internationella handelsavtal innehåller fler koncessioner för ekologiska produkter än de avtal som gäller för traditionell import.

5.   Sammanfattning

| 5.1 | EESK välkomnar en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. Kommissionen reagerar härmed inte bara på rådets (jordbruk) krav utan också på många medborgares förväntningar på ett adekvat sätt. Med införandet av tvärvillkor och fastställandet av kriterier för goda lösningar på jordbruks- och miljöområdet ställs det nu högre krav på en miljöorienterad utveckling av den europeiska jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. Kommissionen reagerar härmed inte bara på rådets (jordbruk) krav utan också på många medborgares förväntningar på ett adekvat sätt. Med införandet av tvärvillkor och fastställandet av kriterier för goda lösningar på jordbruks- och miljöområdet ställs det nu högre krav på en miljöorienterad utveckling av den europeiska jordbrukspolitiken.

| 5.2 | EESK välkomnar målinriktade marknadskampanjer och information till konsumenten. Kommittén förväntar sig emellertid att de befintliga asymmetrierna inom livsmedelshandeln och i bearbetningssektorn inte förstärks ytterligare. |
| --- | --- |

5.2

EESK välkomnar målinriktade marknadskampanjer och information till konsumenten. Kommittén förväntar sig emellertid att de befintliga asymmetrierna inom livsmedelshandeln och i bearbetningssektorn inte förstärks ytterligare.

| 5.3 | Denna sektor måste beaktas i programmet för landsbygdsutveckling inom ramen för de åtgärder som vidtas i anslutning till kvaliteten på jordbruksprodukterna, med anledning av dess betydelse vad gäller sysselsättningsmöjligheter och framställning av allmännyttiga varor. |
| --- | --- |

5.3

Denna sektor måste beaktas i programmet för landsbygdsutveckling inom ramen för de åtgärder som vidtas i anslutning till kvaliteten på jordbruksprodukterna, med anledning av dess betydelse vad gäller sysselsättningsmöjligheter och framställning av allmännyttiga varor.

| 5.4 | Strävan efter att harmonisera normer och kontroller får inte bli en börda för företagen och måste också lämna utrymme för regionala särdrag. EU-logon får inte förhindra ursprungsmärkning av vare sig EU-produkter eller produkter från tredje land. |
| --- | --- |

5.4

Strävan efter att harmonisera normer och kontroller får inte bli en börda för företagen och måste också lämna utrymme för regionala särdrag. EU-logon får inte förhindra ursprungsmärkning av vare sig EU-produkter eller produkter från tredje land.

| 5.5 | Vad gäller samexistens med genetiskt modifierade organismer saknas det ett svar på hur den ekologiska produktionen i framtiden kan säkras i hela EU. Gränsvärdena för allt utsäde när det gäller GMO-förorening bör därför fastställas till den påvisbara gränsen. |
| --- | --- |

5.5

Vad gäller samexistens med genetiskt modifierade organismer saknas det ett svar på hur den ekologiska produktionen i framtiden kan säkras i hela EU. Gränsvärdena för allt utsäde när det gäller GMO-förorening bör därför fastställas till den påvisbara gränsen.

| 5.6 | Det ekologiska jordbruket måste prioriteras i högre grad inom EU:s ramprogram för forskning. Det stora samhällsintresset och de blygsamma privata forskningsmedlen till denna sektor gör det nödvändigt att prioritera detta område. |
| --- | --- |

5.6

Det ekologiska jordbruket måste prioriteras i högre grad inom EU:s ramprogram för forskning. Det stora samhällsintresset och de blygsamma privata forskningsmedlen till denna sektor gör det nödvändigt att prioritera detta område.

| 5.7 | Genom Europaparlamentets beslut att medel från budgetposten för främjande av kvaliteten på jordbruksprodukter kan användas till handlingsplanen har de politiska beslutsfattarna på EU-nivå börjat råda bot på de omnämnda bristerna med avseende på mänskliga och materiella resurser. |
| --- | --- |

5.7

Genom Europaparlamentets beslut att medel från budgetposten för främjande av kvaliteten på jordbruksprodukter kan användas till handlingsplanen har de politiska beslutsfattarna på EU-nivå börjat råda bot på de omnämnda bristerna med avseende på mänskliga och materiella resurser.

| 5.8 | EESK följer med stor oro diskussionen om budgetplanen. En nedskärning av medlen till landsbygdsutveckling skulle få effekter också på det ekologiska jordbruket och den ekologiska livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

5.8

EESK följer med stor oro diskussionen om budgetplanen. En nedskärning av medlen till landsbygdsutveckling skulle få effekter också på det ekologiska jordbruket och den ekologiska livsmedelsproduktionen.

Bryssel den 16 december 2004

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK:s initiativyttrande om ”Andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken: framtidsutsikterna för en anpassning av landsbygdsutvecklingspolitiken (Uppföljning av Salzburg-konferensen)”

1

(2)  EESK:s yttrande under utarbetande om ”Förslag till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)”

2

(3)  International Federation of Organic Agricultural Movements (internationell organisation för ekologiska odlare).

3

---