# Europeiska unionens L 86/27 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 86 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången27 mars 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 86

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången27 mars 2007

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/175/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 juli 2006 om stödåtgärd C 35/2005 som Nederländerna ämnar verkställa avseende anläggning av ett bredbandsnät i Appingedam
  [delgivet med nr K(2006) 3226]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2007/176/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 december 2006 om en förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster, som ersätter alla tidigare versioner
  [delgivet med nr K(2006) 6364]


   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2007/177/EG |
| | * | Beslut nr 1/2006 av gemensamma förvaltningskommittén inrättad genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Chile om sanitära och fytosanitära åtgärder som är tillämpliga på handeln med djur och animaliska produkter, växter, vegetabiliska produkter och andra varor samt om djurskydd av den 9 november 2006 om ändring av tilläggen IC, IIIA, IIIB och XI till bilaga IV till avtalet | 20 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2007/175/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 juli 2006 om stödåtgärd C 35/2005 som Nederländerna ämnar verkställa avseende anläggning av ett bredbandsnät i Appingedam
  [delgivet med nr K(2006) 3226]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 3226]

(
  1

1

2007/176/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 december 2006 om en förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster, som ersätter alla tidigare versioner
  [delgivet med nr K(2006) 6364]


   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 6364]

(
  1

11

2007/177/EG

*

Beslut nr 1/2006 av gemensamma förvaltningskommittén inrättad genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Chile om sanitära och fytosanitära åtgärder som är tillämpliga på handeln med djur och animaliska produkter, växter, vegetabiliska produkter och andra varor samt om djurskydd av den 9 november 2006 om ändring av tilläggen IC, IIIA, IIIB och XI till bilaga IV till avtalet

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 86/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 juli 2006

om stödåtgärd C 35/2005 som Nederländerna ämnar verkställa avseende anläggning av ett bredbandsnät i Appingedam

[delgivet med nr K(2006) 3226]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/175/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2.1,

med beaktande av EES-avtalet, och särskilt artikel 62.1.a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 2 november 2004 (registrerad den 18 november 2004 med nummer CP 212/2004) lämnade kabelföretaget Essent Kabelcom, nedan kallat ”Essent”, in ett inofficiellt klagomål till kommissionen. Klagomålet handlade om offentligt stöd till ett anslutningsnät av glasfiber (fiber till hemmet eller FTTH-nätverk) i Appingedam, en kommun i norra Nederländerna. Essent har sedan dess fastställt att klagomålet skall betraktas som ett officiellt klagomål. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 2 november 2004 (registrerad den 18 november 2004 med nummer CP 212/2004) lämnade kabelföretaget Essent Kabelcom, nedan kallat ”Essent”, in ett inofficiellt klagomål till kommissionen. Klagomålet handlade om offentligt stöd till ett anslutningsnät av glasfiber (fiber till hemmet eller FTTH-nätverk) i Appingedam, en kommun i norra Nederländerna. Essent har sedan dess fastställt att klagomålet skall betraktas som ett officiellt klagomål.

| (2) | Essent är Nederländernas näst största kabelföretag och driver bland annat ett kabelnät i Appingedam. I september 2004 hade företaget redan lämnat in ärendet till en nederländsk domstol (2). Domstolen ålade Appingedams kommun, enligt artikel 88.3 i fördraget, att anmäla avsikter om stöd till kommissionen, att samarbeta med kommissionen samt att avbryta vidare anläggande av nätet. |
| --- | --- |

(2)

Essent är Nederländernas näst största kabelföretag och driver bland annat ett kabelnät i Appingedam. I september 2004 hade företaget redan lämnat in ärendet till en nederländsk domstol (2). Domstolen ålade Appingedams kommun, enligt artikel 88.3 i fördraget, att anmäla avsikter om stöd till kommissionen, att samarbeta med kommissionen samt att avbryta vidare anläggande av nätet.

| (3) | Genom en skrivelse som registrerades den 3 februari 2005, anmälde de nederländska myndigheterna åtgärden till kommissionen ”med hänsyn till rättssäkerheten”, och påpekade att det inte var fråga om stöd. Den 31 mars 2005 bad kommissionen de nederländska myndigheterna om tilläggsinformation. Efter en förlängning av tidsfristen svarade de nederländska myndigheterna på detta genom ett brev av den 4 augusti 2005, som registrerades den 16 augusti 2005. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse som registrerades den 3 februari 2005, anmälde de nederländska myndigheterna åtgärden till kommissionen ”med hänsyn till rättssäkerheten”, och påpekade att det inte var fråga om stöd. Den 31 mars 2005 bad kommissionen de nederländska myndigheterna om tilläggsinformation. Efter en förlängning av tidsfristen svarade de nederländska myndigheterna på detta genom ett brev av den 4 augusti 2005, som registrerades den 16 augusti 2005.

| (4) | Genom en skrivelse av den 20 oktober 2005 meddelade kommissionen de nederländska myndigheterna att den hade beslutat inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget angående den berörda åtgärden (”beslut om att inleda granskningsförfarandet”). Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 16 december 2005 (3). Där uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärden. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 20 oktober 2005 meddelade kommissionen de nederländska myndigheterna att den hade beslutat inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget angående den berörda åtgärden (”beslut om att inleda granskningsförfarandet”). Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 16 december 2005 (3). Där uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärden.

| (5) | De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 3 januari 2006 på uppmaningen att inkomma med synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet. Kommissionen fick även synpunkter från följande berörda:






  — | Essent Kabelcom B.V., mottaget genom en skrivelse av den 13 januari 2006, |
| --- | --- | --- |

(5)

De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 3 januari 2006 på uppmaningen att inkomma med synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet. Kommissionen fick även synpunkter från följande berörda:

—

Essent Kabelcom B.V., mottaget genom en skrivelse av den 13 januari 2006,

| — | VECAI, mottaget genom en skrivelse av den 13 januari 2006, |
| --- | --- |

—

VECAI, mottaget genom en skrivelse av den 13 januari 2006,

| — | en branschorganisation som önskade vara anonym, mottaget genom en skrivelse av den 16 februari 2006. |
| --- | --- |

—

en branschorganisation som önskade vara anonym, mottaget genom en skrivelse av den 16 februari 2006.

| (6) | De berörda parternas synpunkter sändes den 3 maj 2006 till de nederländska myndigheterna. Dessa myndigheter meddelade kommissionen den 7 juni 2006 att de inte hade fler synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parternas synpunkter sändes den 3 maj 2006 till de nederländska myndigheterna. Dessa myndigheter meddelade kommissionen den 7 juni 2006 att de inte hade fler synpunkter.

II.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

II.1.   Bakgrund

| (7) | Appingedams kommun anser att kommunens ingripande behövs för att säkra att avancerade bredbandstjänster finns tillgängliga för företag och enskilda, genom att stödja anläggandet av ett FTTH-nät i Appingedam (4). Enligt kommunen erbjuder Essent och telekomföretaget KPN i Appingedam visserligen tillgång till internet, men inga avancerade bredbandstjänster. Kommunen beslöt att delta ekonomiskt i projektet, efter att det visade sig att inga ekonomiska aktörer hade något intresse av att delta i projektet på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(7)

Appingedams kommun anser att kommunens ingripande behövs för att säkra att avancerade bredbandstjänster finns tillgängliga för företag och enskilda, genom att stödja anläggandet av ett FTTH-nät i Appingedam (4). Enligt kommunen erbjuder Essent och telekomföretaget KPN i Appingedam visserligen tillgång till internet, men inga avancerade bredbandstjänster. Kommunen beslöt att delta ekonomiskt i projektet, efter att det visade sig att inga ekonomiska aktörer hade något intresse av att delta i projektet på marknadsvillkor.

II.2.   Den planerade åtgärden

| (8) | Det passiva skiktet av glasfibernätet (regler om uppgrävning, rör, glasfiber osv.) skulle komma att tillhöra en offentlig stiftelse (”Stiftelsen glasfibernät i Appingedam”, nedan kallad ”stiftelsen”), som skulle upprättas av kommunen och stå under kommunens uppsikt. Investeringen i det passiva skiktet uppskattas till 4,9 miljoner euro. Appingedams kommun skulle antingen låna ut eller garantera ett lån på detta belopp. Till en början var det inte tänkt att anläggandet av det passiva skiktet skulle läggas ut på offentlig upphandling. Dock har kommunen nu beslutat, såsom förklaras i brevet från de nederländska myndigheterna av den 4 augusti 2005, att göra det ändå. |
| --- | --- |

(8)

Det passiva skiktet av glasfibernätet (regler om uppgrävning, rör, glasfiber osv.) skulle komma att tillhöra en offentlig stiftelse (”Stiftelsen glasfibernät i Appingedam”, nedan kallad ”stiftelsen”), som skulle upprättas av kommunen och stå under kommunens uppsikt. Investeringen i det passiva skiktet uppskattas till 4,9 miljoner euro. Appingedams kommun skulle antingen låna ut eller garantera ett lån på detta belopp. Till en början var det inte tänkt att anläggandet av det passiva skiktet skulle läggas ut på offentlig upphandling. Dock har kommunen nu beslutat, såsom förklaras i brevet från de nederländska myndigheterna av den 4 augusti 2005, att göra det ändå.

| (9) | Med det passiva skiktet som grund skulle ett aktivt skikt kunna nyttjas, för att företaget sedan endast skulle erbjuda pakettjänster till tjänsteleverantörer, som i sin tur skulle erbjuda bredbandstjänster till slutanvändare (hushåll och företag). Kostnaderna för det aktiva skiktet (telekomutrustning, näthantering osv.) uppskattas till mellan 1 och 1,3 miljoner euro. De aktiva delarna uppskattas ha en livslängd på fem till åtta år. |
| --- | --- |

(9)

Med det passiva skiktet som grund skulle ett aktivt skikt kunna nyttjas, för att företaget sedan endast skulle erbjuda pakettjänster till tjänsteleverantörer, som i sin tur skulle erbjuda bredbandstjänster till slutanvändare (hushåll och företag). Kostnaderna för det aktiva skiktet (telekomutrustning, näthantering osv.) uppskattas till mellan 1 och 1,3 miljoner euro. De aktiva delarna uppskattas ha en livslängd på fem till åtta år.

| (10) | De nederländska myndigheterna förklarade i början att det aktiva skiktet skulle ägas och finansieras av en enhet (”stiftelsen Damsternet”) som skulle upprättas av vissa privata investerare. Alla privata investerarspekulanter var inte kända. Enligt myndigheterna har [...] (5), [...] och [...] visat intresse. |
| --- | --- |

(10)

De nederländska myndigheterna förklarade i början att det aktiva skiktet skulle ägas och finansieras av en enhet (”stiftelsen Damsternet”) som skulle upprättas av vissa privata investerare. Alla privata investerarspekulanter var inte kända. Enligt myndigheterna har [...] (5), [...] och [...] visat intresse.

| (11) | I ett brev av den 4 augusti 2005 förklarade de nederländska myndigheterna dock att kommunen ändå skulle lägga ut nyttjanderätten till nätverkets aktiva skikt på offentlig upphandling, inklusive nyttjande av nätet, till ett företag som nedan kallas ”företaget”. Enligt den information som kommissionen har fått, är avsikten inte att andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster än företaget skulle få tillgång till det passiva skiktet. |
| --- | --- |

(11)

I ett brev av den 4 augusti 2005 förklarade de nederländska myndigheterna dock att kommunen ändå skulle lägga ut nyttjanderätten till nätverkets aktiva skikt på offentlig upphandling, inklusive nyttjande av nätet, till ett företag som nedan kallas ”företaget”. Enligt den information som kommissionen har fått, är avsikten inte att andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster än företaget skulle få tillgång till det passiva skiktet.

| (12) | På det här stadiet framgår inte tydligt på vilka ekonomiska grunder nyttjanderätten skulle tilldelas. I utkastet till nyttjanderättsavtal bestäms, att den som har en nyttjanderätt varje år skall betala en nyttjanderättsavgift till stiftelsen. Stiftelsen skall dock ”som mest kräva ett belopp som motsvarar 80 % av det kassaflöde som har genererats under året”. Ifall kassaflödet är negativt, skall inte stiftelsen kräva någon avgift. I sådant fall skall stiftelsen endast be om en minimibetalning, enligt bilagan till nyttjanderättsavtalet. I bilagan har dock ännu inte fastställts vilken betalning som skall göras. |
| --- | --- |

(12)

På det här stadiet framgår inte tydligt på vilka ekonomiska grunder nyttjanderätten skulle tilldelas. I utkastet till nyttjanderättsavtal bestäms, att den som har en nyttjanderätt varje år skall betala en nyttjanderättsavgift till stiftelsen. Stiftelsen skall dock ”som mest kräva ett belopp som motsvarar 80 % av det kassaflöde som har genererats under året”. Ifall kassaflödet är negativt, skall inte stiftelsen kräva någon avgift. I sådant fall skall stiftelsen endast be om en minimibetalning, enligt bilagan till nyttjanderättsavtalet. I bilagan har dock ännu inte fastställts vilken betalning som skall göras.

II.3.   Berörda produkt- eller tjänstemarknader

| (13) | Ifall bredbandsnätet skulle anläggas i Appingedam, skulle leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster använda tillgång till pakettjänster för att kunna erbjuda specifika bredbandstjänster till slutkunder. Således är såväl grossist- som detaljistmarknaderna i Appingedam berörda av införandet av det planerade, kommunfinansierade bredbandsnätet. |
| --- | --- |

(13)

Ifall bredbandsnätet skulle anläggas i Appingedam, skulle leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster använda tillgång till pakettjänster för att kunna erbjuda specifika bredbandstjänster till slutkunder. Således är såväl grossist- som detaljistmarknaderna i Appingedam berörda av införandet av det planerade, kommunfinansierade bredbandsnätet.

| (14) | Vad gäller detaljistmarknaden för bredbandstjänster i Appingedam erbjuder såväl KPN som Essent bredbandstjänster till slutkunder: Essent erbjuder för närvarande nedladdningshastigheter på upp till 5 Mbit/s och KPN upp till 6 Mbit/s. Såväl Essent som KPN erbjuder pakettjänster med tre delar (telefoni, internet och digital/analog tv). Även andra internettjänsteleverantörer kan erbjuda bredbandstjänster grundat på KPN:s grossist-(paket-)tjänster. Enligt den information som kommissionen har fått, skall Essent under år 2006 börja erbjuda nedladdningshastigheter upp till 8 Mbit/s och till och med 15 Mbit/s för sina mest avancerade tjänster (6). Vidare har såväl KPN som Essent de tekniska möjligheterna inom företaget för en större utvidgning av bandbredden i sitt tjänsteutbud, grundat på deras befintliga nätverk. |
| --- | --- |

(14)

Vad gäller detaljistmarknaden för bredbandstjänster i Appingedam erbjuder såväl KPN som Essent bredbandstjänster till slutkunder: Essent erbjuder för närvarande nedladdningshastigheter på upp till 5 Mbit/s och KPN upp till 6 Mbit/s. Såväl Essent som KPN erbjuder pakettjänster med tre delar (telefoni, internet och digital/analog tv). Även andra internettjänsteleverantörer kan erbjuda bredbandstjänster grundat på KPN:s grossist-(paket-)tjänster. Enligt den information som kommissionen har fått, skall Essent under år 2006 börja erbjuda nedladdningshastigheter upp till 8 Mbit/s och till och med 15 Mbit/s för sina mest avancerade tjänster (6). Vidare har såväl KPN som Essent de tekniska möjligheterna inom företaget för en större utvidgning av bandbredden i sitt tjänsteutbud, grundat på deras befintliga nätverk.

| (15) | Vad gäller grossistmarknaden är framtiden i Appingedams kommun inriktad på att via företaget göra ett grossist-glasfibernät och grossist-bredbandstjänster tillgängliga via glasfiberanslutningar med hög bandbredd (7). Vad gäller grossistmarknader som särskiljs i kommissionens rekommendation om relevanta marknader (8), tycks i detta fall två specifika marknader, direkt eller indirekt, beröras av den föreslagna åtgärden. Det tycks då handla om grossistmarknaden för fullständigt tillträde till accessnätet (marknad 11 i rekommendationen) och marknaden för bredbandstillgång i grossistledet (marknad 12 i rekommendationen). I Appingedam erbjuder KPN grossisttillgång till infrastruktur och tjänster som krävs för att leverera bredbandstjänster (9). |
| --- | --- |

(15)

Vad gäller grossistmarknaden är framtiden i Appingedams kommun inriktad på att via företaget göra ett grossist-glasfibernät och grossist-bredbandstjänster tillgängliga via glasfiberanslutningar med hög bandbredd (7). Vad gäller grossistmarknader som särskiljs i kommissionens rekommendation om relevanta marknader (8), tycks i detta fall två specifika marknader, direkt eller indirekt, beröras av den föreslagna åtgärden. Det tycks då handla om grossistmarknaden för fullständigt tillträde till accessnätet (marknad 11 i rekommendationen) och marknaden för bredbandstillgång i grossistledet (marknad 12 i rekommendationen). I Appingedam erbjuder KPN grossisttillgång till infrastruktur och tjänster som krävs för att leverera bredbandstjänster (9).

II.4.   Anledningar till att inleda en djupgående undersökning

| (16) | I beslutet att inleda ett undersökningsförfarande nämnde kommissionen vissa tvivel om huruvida åtgärden kunde vara förenlig med den gemensamma marknaden, grundat på artikel 87.3.c i EG-fördraget. Angående åtgärdens nödvändighet tvivlade man i beslutet på att inleda ett undersökningsförfarande om det i Appingedam verkligen förelåg omständigheter som visade på en ”bristfällig marknad”. |
| --- | --- |

(16)

I beslutet att inleda ett undersökningsförfarande nämnde kommissionen vissa tvivel om huruvida åtgärden kunde vara förenlig med den gemensamma marknaden, grundat på artikel 87.3.c i EG-fördraget. Angående åtgärdens nödvändighet tvivlade man i beslutet på att inleda ett undersökningsförfarande om det i Appingedam verkligen förelåg omständigheter som visade på en ”bristfällig marknad”.

| (17) | I beslutet fastställs att tillgång på bredbandsnät redan finns i Appingedam även om de tjänster som erbjuds för närvarande inte är helt jämförbara med de tjänster som det planerade nätet skall kunna ge. Det bedöms också vara fråga om en avsevärd överlappning av nättäckning och service mellan de befintliga nätverken och den planerade åtgärden. |
| --- | --- |

(17)

I beslutet fastställs att tillgång på bredbandsnät redan finns i Appingedam även om de tjänster som erbjuds för närvarande inte är helt jämförbara med de tjänster som det planerade nätet skall kunna ge. Det bedöms också vara fråga om en avsevärd överlappning av nättäckning och service mellan de befintliga nätverken och den planerade åtgärden.

| (18) | Kommissionen framlade vidare att det var svårt att föreställa sig användningar eller tjänster för medborgare och företag som inte skulle kunna erbjudas med hjälp av de bredbandstjänster som levereras via befintliga nätverk. Ersättningsmöjligheterna är många mellan å ena sidan detaljist- och grossist-(paket-)tjänster som levereras via det planerade FTTH-nätet och å andra sidan de befintliga näten. I den närmsta framtiden skulle åtgärden därför allvarligt kunna störa konkurrensen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen framlade vidare att det var svårt att föreställa sig användningar eller tjänster för medborgare och företag som inte skulle kunna erbjudas med hjälp av de bredbandstjänster som levereras via befintliga nätverk. Ersättningsmöjligheterna är många mellan å ena sidan detaljist- och grossist-(paket-)tjänster som levereras via det planerade FTTH-nätet och å andra sidan de befintliga näten. I den närmsta framtiden skulle åtgärden därför allvarligt kunna störa konkurrensen.

| (19) | De åtgärder som de nederländska myndigheterna planerar innebär en stor risk för att nuvarande och framtida investeringar av aktörer på marknaden utmanövreras genom myndigheternas inblandning. I beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande står också att det fanns tvivel om huruvida, under dessa omständigheter, den planerade åtgärden och tillämpningen av en stödåtgärd som denna står i förhållande till det mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som de nederländska myndigheterna planerar innebär en stor risk för att nuvarande och framtida investeringar av aktörer på marknaden utmanövreras genom myndigheternas inblandning. I beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande står också att det fanns tvivel om huruvida, under dessa omständigheter, den planerade åtgärden och tillämpningen av en stödåtgärd som denna står i förhållande till det mål som eftersträvas.

III.   SYNPUNKTER SOM KOMMISSIONEN HAR ERHÅLLIT

III.1.   Synpunkter från tredje part

| (20) | Kommissionen fick synpunkter från tre berörda: Essent, VECAI och en branschorganisation som önskar vara anonym. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen fick synpunkter från tre berörda: Essent, VECAI och en branschorganisation som önskar vara anonym.

| (21) | Kabelföretaget Essent hävdar, genom att hänvisa till en rapport från nederländska centrala planeringsorganisationen CPB (10), att det inte är tal om någon bristfällig marknad i Appingedam. CPB gjorde undersökningar på den förmodat bristfälliga bredbandsmarknaden i Nederländerna (11) och kom fram till att den nederländska bredbandsmarknaden inte visar några brister av vikt. Enligt rapporten är det inte berättigat att basera några principåtgärder på argument om bristfällig marknad. Enligt Essent anslöt sig ekonomiministern till CPB:s slutsats i en skrivelse till det nederländska parlamentet av den 5 december 2005, som kommissionen har erhållit. |
| --- | --- |

(21)

Kabelföretaget Essent hävdar, genom att hänvisa till en rapport från nederländska centrala planeringsorganisationen CPB (10), att det inte är tal om någon bristfällig marknad i Appingedam. CPB gjorde undersökningar på den förmodat bristfälliga bredbandsmarknaden i Nederländerna (11) och kom fram till att den nederländska bredbandsmarknaden inte visar några brister av vikt. Enligt rapporten är det inte berättigat att basera några principåtgärder på argument om bristfällig marknad. Enligt Essent anslöt sig ekonomiministern till CPB:s slutsats i en skrivelse till det nederländska parlamentet av den 5 december 2005, som kommissionen har erhållit.

| (22) | Essent skriver vidare att Appingedam inte kan betraktas som en perifer region som kämpar med ett socioekonomiskt underskott. De tjänster som kommunen vill erbjuda för undervisning, vård och äldrevård kan även erbjudas via befintliga nät. Essent skriver under på kommissionens slutsats att det är möjligt att tänka sig tillämpningar eller tjänster som kan erbjudas via FTTH-nätet, men inte via de befintliga näten. Dessutom är priserna på bredbandstillgång i Appingedam, enligt Essent, inte högre än på andra ställen i Nederländerna. |
| --- | --- |

(22)

Essent skriver vidare att Appingedam inte kan betraktas som en perifer region som kämpar med ett socioekonomiskt underskott. De tjänster som kommunen vill erbjuda för undervisning, vård och äldrevård kan även erbjudas via befintliga nät. Essent skriver under på kommissionens slutsats att det är möjligt att tänka sig tillämpningar eller tjänster som kan erbjudas via FTTH-nätet, men inte via de befintliga näten. Dessutom är priserna på bredbandstillgång i Appingedam, enligt Essent, inte högre än på andra ställen i Nederländerna.

| (23) | VECAI, branschorganisationen för kabelföretag i Nederländerna, anser att de planerade stödåtgärderna är oförenliga med artikel 87.3.c i fördraget. Offentligt stöd i denna sektor skulle, enligt VECAI, rubba konkurrensen direkt på en marknad med stark konkurrens. |
| --- | --- |

(23)

VECAI, branschorganisationen för kabelföretag i Nederländerna, anser att de planerade stödåtgärderna är oförenliga med artikel 87.3.c i fördraget. Offentligt stöd i denna sektor skulle, enligt VECAI, rubba konkurrensen direkt på en marknad med stark konkurrens.

| (24) | Enligt VECAI är det nu inte tal om någon bristfällig bredbandsmarknad i Nederländerna. Som stöd för detta argument hänvisar VECAI, precis som Essent, till CPB-rapporten och ekonomiministerns skrivelse. Den nuvarande infrastrukturen är anpassad för leverans av mycket avancerade bredbandstjänster. De planerade investeringarna skulle, enligt VECAI, leda till en dubblering av befintlig infrastruktur i stället för att tillfoga något. |
| --- | --- |

(24)

Enligt VECAI är det nu inte tal om någon bristfällig bredbandsmarknad i Nederländerna. Som stöd för detta argument hänvisar VECAI, precis som Essent, till CPB-rapporten och ekonomiministerns skrivelse. Den nuvarande infrastrukturen är anpassad för leverans av mycket avancerade bredbandstjänster. De planerade investeringarna skulle, enligt VECAI, leda till en dubblering av befintlig infrastruktur i stället för att tillfoga något.

| (25) | VECAI hävdar vidare att Appingedam inte kan betraktas som en perifer region. Dessutom skriver VECAI att det faktum att kommunen inte bara uppträder som infrastrukturägare utan även som ”myndighet” (de beviljar tillstånd, ledningsrätt etc.), kan under vissa omständigheter leda till intressekonflikter. Genom att kommunen stödjer bredbandsinitiativ finns det en risk för konflikt mellan offentliga och privata aktiviteter. |
| --- | --- |

(25)

VECAI hävdar vidare att Appingedam inte kan betraktas som en perifer region. Dessutom skriver VECAI att det faktum att kommunen inte bara uppträder som infrastrukturägare utan även som ”myndighet” (de beviljar tillstånd, ledningsrätt etc.), kan under vissa omständigheter leda till intressekonflikter. Genom att kommunen stödjer bredbandsinitiativ finns det en risk för konflikt mellan offentliga och privata aktiviteter.

| (26) | Branschorganisationen som vill förbli anonym är av den åsikten att kommissionen måste stödja utvecklingen av öppna, passiva infrastrukturer. Uppdelningen mellan tjänster och infrastruktur kan enligt organisationen minska hindren för att komma in på marknaden, främja konkurrensen och stimulera innovationer. Organisationen menar att konkurrenslagarna måste fokusera på att främja den allmänna välfärden, och inte på att skydda befintliga marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(26)

Branschorganisationen som vill förbli anonym är av den åsikten att kommissionen måste stödja utvecklingen av öppna, passiva infrastrukturer. Uppdelningen mellan tjänster och infrastruktur kan enligt organisationen minska hindren för att komma in på marknaden, främja konkurrensen och stimulera innovationer. Organisationen menar att konkurrenslagarna måste fokusera på att främja den allmänna välfärden, och inte på att skydda befintliga marknadsaktörer.

| (27) | Branschorganisationen skriver att offentligt stöd inte behövs om ägarna till den befintliga infrastrukturen kommer överens om att göra den tillgänglig för alla andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och erbjuda en ärlig och kostnadsrelaterad tillgång. Om detta ändå inte sker, är det trots allt tal om en bristfällig marknad och då skulle myndigheterna kunna ingripa. |
| --- | --- |

(27)

Branschorganisationen skriver att offentligt stöd inte behövs om ägarna till den befintliga infrastrukturen kommer överens om att göra den tillgänglig för alla andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och erbjuda en ärlig och kostnadsrelaterad tillgång. Om detta ändå inte sker, är det trots allt tal om en bristfällig marknad och då skulle myndigheterna kunna ingripa.

III.2   Anmärkningar från de nederländska myndigheterna

| (28) | Som svar på begäran om anmärkningar till beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande har de nederländska myndigheterna inte motbevisat något av argumenten som framlades av kommissionen vid förfaringsinledandet. De nederländska myndigheterna har lagt fram en rad dokument (undersökningsrapporter) i vilka det måste framgå vilka orsaker som ligger till grund för åtgärden, och vilka möjligheter nätet innebär. |
| --- | --- |

(28)

Som svar på begäran om anmärkningar till beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande har de nederländska myndigheterna inte motbevisat något av argumenten som framlades av kommissionen vid förfaringsinledandet. De nederländska myndigheterna har lagt fram en rad dokument (undersökningsrapporter) i vilka det måste framgå vilka orsaker som ligger till grund för åtgärden, och vilka möjligheter nätet innebär.

| (29) | I rapporterna ligger fokus på möjliga användningar av det planerade nätet. De nederländska myndigheterna argumenterar att ett glasfibernät ansågs som det bästa valet för att den nuvarande infrastrukturen inte klarar av önskad bredbandskapacitet och servicekvalitet. Den planerade infrastrukturen skulle möjliggöra snabba internetanslutningar, videokonferenser, ”video on demand”, interaktiva spel samt tv- och IP-VPN (12) -tjänster. |
| --- | --- |

(29)

I rapporterna ligger fokus på möjliga användningar av det planerade nätet. De nederländska myndigheterna argumenterar att ett glasfibernät ansågs som det bästa valet för att den nuvarande infrastrukturen inte klarar av önskad bredbandskapacitet och servicekvalitet. Den planerade infrastrukturen skulle möjliggöra snabba internetanslutningar, videokonferenser, ”video on demand”, interaktiva spel samt tv- och IP-VPN (12) -tjänster.

| (30) | Tjänsterna och tillämpningarna som skulle kunna erbjudas via det planerade FTTH-nätet anses viktiga för att kommunen skall kunna utföra sina egna tjänster (som att erbjuda myndigheternas e-tjänster), för hälso- och sjukvården (som medicinsk distanshjälp och samarbete mellan de olika institutioner som berörs av hälso- och sjukvården) samt undervisning (som tillämpning av distansundervisning). I detta sammanhang påpekar de nederländska myndigheterna att Appingedam har en stor andel arbetslösa och äldre, vilka behöver tillgång till avancerade bredbandstjänster. |
| --- | --- |

(30)

Tjänsterna och tillämpningarna som skulle kunna erbjudas via det planerade FTTH-nätet anses viktiga för att kommunen skall kunna utföra sina egna tjänster (som att erbjuda myndigheternas e-tjänster), för hälso- och sjukvården (som medicinsk distanshjälp och samarbete mellan de olika institutioner som berörs av hälso- och sjukvården) samt undervisning (som tillämpning av distansundervisning). I detta sammanhang påpekar de nederländska myndigheterna att Appingedam har en stor andel arbetslösa och äldre, vilka behöver tillgång till avancerade bredbandstjänster.

IV.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (31) | De nederländska myndigheterna har anfört olika argument för att visa att med denna åtgärd så behövs inget statligt stöd, och att projektet endast har att göra med erbjudanden om en ”offentlig infrastruktur”. |
| --- | --- |

(31)

De nederländska myndigheterna har anfört olika argument för att visa att med denna åtgärd så behövs inget statligt stöd, och att projektet endast har att göra med erbjudanden om en ”offentlig infrastruktur”.

IV.1.   Allmän infrastruktur?

| (32) | Enligt de nederländska myndigheterna omfattas åtgärden inte av tillämpningsområdet för artikel 87.1 i fördraget, utan bör ses som en typisk myndighetsuppgift, nämligen att tillhandahålla en allmän, ”publik” infrastruktur som är tillgänglig för alla parter på samma villkor. |
| --- | --- |

(32)

Enligt de nederländska myndigheterna omfattas åtgärden inte av tillämpningsområdet för artikel 87.1 i fördraget, utan bör ses som en typisk myndighetsuppgift, nämligen att tillhandahålla en allmän, ”publik” infrastruktur som är tillgänglig för alla parter på samma villkor.

| (33) | Kommissionen är av den åsikten att detta skulle stämma ifall en infrastruktur behövs för att tillhandahålla en tjänst som faller inom statens ansvar gentemot allmänheten, och förblir begränsad till att uppfylla kraven på just denna tjänst. Vidare bör det då handla om en tjänst som sannolikt inte erbjuds av marknadsaktörer, för att det inte är ekonomiskt lönsamt, och sättet som denna nyttjas på får inte främja endast ett visst företag. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen är av den åsikten att detta skulle stämma ifall en infrastruktur behövs för att tillhandahålla en tjänst som faller inom statens ansvar gentemot allmänheten, och förblir begränsad till att uppfylla kraven på just denna tjänst. Vidare bör det då handla om en tjänst som sannolikt inte erbjuds av marknadsaktörer, för att det inte är ekonomiskt lönsamt, och sättet som denna nyttjas på får inte främja endast ett visst företag.

| (34) | Därför är kommissionen av den åsikten att projektet inte kan anses vara en allmän infrastruktur som faller utanför användningsområdet för kontroll av statsunderstöd. I motsättning till vissa infrastrukturer för transportsektorn, som är tillgängliga för alla potentiella användare på samma icke-diskriminerande villkor, och som inte levererats (byggts och/eller ägts) på rent kommersiella villkor av marknaden, skall denna sorts infrastruktur byggas av privata marknadsaktörer, om än inte nödvändigtvis på de villkor som Appingedams kommun har fastställt för den relevanta åtgärden. |
| --- | --- |

(34)

Därför är kommissionen av den åsikten att projektet inte kan anses vara en allmän infrastruktur som faller utanför användningsområdet för kontroll av statsunderstöd. I motsättning till vissa infrastrukturer för transportsektorn, som är tillgängliga för alla potentiella användare på samma icke-diskriminerande villkor, och som inte levererats (byggts och/eller ägts) på rent kommersiella villkor av marknaden, skall denna sorts infrastruktur byggas av privata marknadsaktörer, om än inte nödvändigtvis på de villkor som Appingedams kommun har fastställt för den relevanta åtgärden.

| (35) | Som framgår av KPN:s och Essents närvaro i Appingedam är inte det att erbjuda ett lokalt nätverk för tillgång till elektronisk kommunikation en uppgift som är förbehållet en myndighet, utan normalt erbjuds sådana nät av företag som levererar elektroniska kommunikationstjänster till hushåll och företag. Den planerade åtgärden dubblerar således, till en viss nivå, marknadsinitiativen eller inkluderar leverans av tjänster som redan finns. |
| --- | --- |

(35)

Som framgår av KPN:s och Essents närvaro i Appingedam är inte det att erbjuda ett lokalt nätverk för tillgång till elektronisk kommunikation en uppgift som är förbehållet en myndighet, utan normalt erbjuds sådana nät av företag som levererar elektroniska kommunikationstjänster till hushåll och företag. Den planerade åtgärden dubblerar således, till en viss nivå, marknadsinitiativen eller inkluderar leverans av tjänster som redan finns.

| (36) | Tjänster av den här typen är inte automatiskt sådana att de snedvrider konkurrensen utan det måste fastställas från fall till fall. Marknadsläget i Appingedam är sådant att åtgärden stör eller hotar att störa konkurrensen genom att den konkurrerar med privata aktörer och genom att framtida, privata investeringar i jämförbara tjänster blir avskräckta. |
| --- | --- |

(36)

Tjänster av den här typen är inte automatiskt sådana att de snedvrider konkurrensen utan det måste fastställas från fall till fall. Marknadsläget i Appingedam är sådant att åtgärden stör eller hotar att störa konkurrensen genom att den konkurrerar med privata aktörer och genom att framtida, privata investeringar i jämförbara tjänster blir avskräckta.

| (37) | Kommissionen är således av den åsikten att projektet i Appingedam faller inom tillämpningsområdet för kontroll av statligt stöd och inte kan anses vara någon offentlig infrastruktur som faller under statens normala ansvar gentemot allmänheten. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen är således av den åsikten att projektet i Appingedam faller inom tillämpningsområdet för kontroll av statligt stöd och inte kan anses vara någon offentlig infrastruktur som faller under statens normala ansvar gentemot allmänheten.

IV.2.   Leverans av tjänst av allmänt ekonomiskt intresse?

| (38) | Även om de nederländska myndigheterna inte explicit åberopar att detta är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, så undersöks huruvida erbjudande av FTTH-nätverket i Appingedam kan anses vara en sådan. |
| --- | --- |

(38)

Även om de nederländska myndigheterna inte explicit åberopar att detta är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, så undersöks huruvida erbjudande av FTTH-nätverket i Appingedam kan anses vara en sådan.

| (39) | Medlemsstaterna har i allmänhet stor befogenhet att betrakta en tjänst som varande av allmänt ekonomiskt intresse. Dock måste man räkna med rättsskipningen inom gemenskapsdomstolarna, där de allmänna principerna har fastslagits (13). |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna har i allmänhet stor befogenhet att betrakta en tjänst som varande av allmänt ekonomiskt intresse. Dock måste man räkna med rättsskipningen inom gemenskapsdomstolarna, där de allmänna principerna har fastslagits (13).

| (40) | Syftet är att skapa en avtalsrelation för den relevanta åtgärden mellan företaget som handhar det aktiva skiktet och kommunen/stiftelsen enligt reglerna för ett ganska klassiskt offentligt-privat partnerskap, inte för att ålägga och verkställa en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Denna slutsats kan även dras ur den nederländska regeringens kommunikation om och dokumentation av åtgärden, där varken uttrycket ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” eller liknande uttryck förekommer. I motsats till de fall då kommissionen ansåg att ekonomiskt statligt stöd innebär en avgift för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse – se bestämmelsen om Pyrénées-Atlantiques
   (14) – har i detta fall varken stiftelsen eller företaget tydligt fått i uppdrag att erbjuda någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse om erbjudande av bredbandstillgång till allmänheten, medborgare och företag, på lantligt och ensligt belägna områden där inget annat företag allmänt erbjuder tillgänglig bredbandstillgång till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

(40)

Syftet är att skapa en avtalsrelation för den relevanta åtgärden mellan företaget som handhar det aktiva skiktet och kommunen/stiftelsen enligt reglerna för ett ganska klassiskt offentligt-privat partnerskap, inte för att ålägga och verkställa en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Denna slutsats kan även dras ur den nederländska regeringens kommunikation om och dokumentation av åtgärden, där varken uttrycket ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” eller liknande uttryck förekommer. I motsats till de fall då kommissionen ansåg att ekonomiskt statligt stöd innebär en avgift för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse – se bestämmelsen om Pyrénées-Atlantiques
   (14) – har i detta fall varken stiftelsen eller företaget tydligt fått i uppdrag att erbjuda någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse om erbjudande av bredbandstillgång till allmänheten, medborgare och företag, på lantligt och ensligt belägna områden där inget annat företag allmänt erbjuder tillgänglig bredbandstillgång till ett överkomligt pris.

| (41) | I ärendet Pyrénées-Atlantiques var åtgärdens direkta syfte att, via ett grossistnätverk, göra bredbandstjänster tillgängliga för allmänheten i ett område med begränsad bredbandstäckning. Detta gäller inte för Appingedam, där det redan finns två nät för bredbandstjänster. |
| --- | --- |

(41)

I ärendet Pyrénées-Atlantiques var åtgärdens direkta syfte att, via ett grossistnätverk, göra bredbandstjänster tillgängliga för allmänheten i ett område med begränsad bredbandstäckning. Detta gäller inte för Appingedam, där det redan finns två nät för bredbandstjänster.

| (42) | Förutsatt att inte kommissionen anser åtgärden vara av allmänt ekonomiskt intresse, anser den det inte nödvändigt att bedöma åtgärden i ljuset av de övriga kriterierna i domslutet Altmark
   (15). |
| --- | --- |

(42)

Förutsatt att inte kommissionen anser åtgärden vara av allmänt ekonomiskt intresse, anser den det inte nödvändigt att bedöma åtgärden i ljuset av de övriga kriterierna i domslutet Altmark
   (15).

IV.3.   Appingedams kommun agerar inte som en privat investerare

| (43) | De nederländska myndigheterna hävdar att kommunens och stiftelsens investeringar behövs, just för att marknadsaktörerna inte är beredda att investera i det passiva FTTH-nätet i Appingedam, eftersom den förväntade lönsamheten skulle bli otillräcklig för att rättfärdiga investeringen med hänsyn till marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(43)

De nederländska myndigheterna hävdar att kommunens och stiftelsens investeringar behövs, just för att marknadsaktörerna inte är beredda att investera i det passiva FTTH-nätet i Appingedam, eftersom den förväntade lönsamheten skulle bli otillräcklig för att rättfärdiga investeringen med hänsyn till marknadsvillkoren.

| (44) | Enligt de nederländska myndigheterna har kommunen bett olika banker om att finansiera investeringen i nätverkets passiva skikt, men bortsett från nederländska kommunalbanken (BNG) har samtliga banker vägrat att finansiera projektet. BNG är beredd att erbjuda kommunen ett lån eftersom BNG bara har bedömt kreditvärdigheten hos förmånstagaren av lånet, det vill säga kommunen, och inte anläggandet av FTTH-nätet genom stiftelsen eller det allmänna projektet som sådant. |
| --- | --- |

(44)

Enligt de nederländska myndigheterna har kommunen bett olika banker om att finansiera investeringen i nätverkets passiva skikt, men bortsett från nederländska kommunalbanken (BNG) har samtliga banker vägrat att finansiera projektet. BNG är beredd att erbjuda kommunen ett lån eftersom BNG bara har bedömt kreditvärdigheten hos förmånstagaren av lånet, det vill säga kommunen, och inte anläggandet av FTTH-nätet genom stiftelsen eller det allmänna projektet som sådant.

| (45) | Kommunens investering i stiftelsen och stiftelsens investering i det passiva skiktet motstår således inte ”investerarens bedömning i en marknadsekonomi”, eftersom en marknadsaktör inte skulle ha investerat i det passiva skiktet, vilket kommunen påstod när de närmade sig privata investerare. |
| --- | --- |

(45)

Kommunens investering i stiftelsen och stiftelsens investering i det passiva skiktet motstår således inte ”investerarens bedömning i en marknadsekonomi”, eftersom en marknadsaktör inte skulle ha investerat i det passiva skiktet, vilket kommunen påstod när de närmade sig privata investerare.

IV.4.   Bedömning av stödåtgärden

| (46) | I sina första bidrag innan beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande, hävdade de nederländska myndigheterna att den planerade åtgärden inte kan anses vara statligt stöd på någon av de fyra nivåer som finns. Stiftelsen skulle, enligt dem, inte gynnas och om det blir tal om någon fördel, skulle denna inte påverka handelsutbytet mellan medlemsstaterna. De menar vidare att stöd varken ges till företaget som handhar det aktiva skiktet eller till dem som erbjuder detaljisttjänster. Företaget skall (bör) beräkna marknadsanpassade grossistpriser för dem som erbjuder detaljisttjänster som redan tidigare erbjöds via befintliga infrastrukturer. Om kommissionen kräver en garanti från kommunen att företaget använder sig av marknadspriser, skulle detta kunna fastställas av kommunen genom ett avtal mellan stiftelsen och företaget. |
| --- | --- |

(46)

I sina första bidrag innan beslutet om att inleda ett undersökningsförfarande, hävdade de nederländska myndigheterna att den planerade åtgärden inte kan anses vara statligt stöd på någon av de fyra nivåer som finns. Stiftelsen skulle, enligt dem, inte gynnas och om det blir tal om någon fördel, skulle denna inte påverka handelsutbytet mellan medlemsstaterna. De menar vidare att stöd varken ges till företaget som handhar det aktiva skiktet eller till dem som erbjuder detaljisttjänster. Företaget skall (bör) beräkna marknadsanpassade grossistpriser för dem som erbjuder detaljisttjänster som redan tidigare erbjöds via befintliga infrastrukturer. Om kommissionen kräver en garanti från kommunen att företaget använder sig av marknadspriser, skulle detta kunna fastställas av kommunen genom ett avtal mellan stiftelsen och företaget.

| (47) | Avslutningsvis säger de nederländska myndigheterna att, i motsats till ärendet ATLAS (16), skall nätet i Appingedam huvudsakligen användas för att leverera tjänster till hushåll och medborgare som inte utövar någon ekonomisk näringsverksamhet. Om det är tal om stöd till företag i Appingedam, fortsätter dessa att ingå i den tillåtna stödnivå som fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (17). |
| --- | --- |

(47)

Avslutningsvis säger de nederländska myndigheterna att, i motsats till ärendet ATLAS (16), skall nätet i Appingedam huvudsakligen användas för att leverera tjänster till hushåll och medborgare som inte utövar någon ekonomisk näringsverksamhet. Om det är tal om stöd till företag i Appingedam, fortsätter dessa att ingå i den tillåtna stödnivå som fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (17).

| (48) | Kommissionen fastställde redan i sitt beslut om att inleda ett undersökningsförfarande (18) att de nederländska myndigheterna inte hade lämnat någon information för att underbygga dessa argument. Efter att förfarandet inleddes, har inte de nederländska myndigheterna heller framlagt fler bevis för att stödja sina argument för dessa punkter. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen fastställde redan i sitt beslut om att inleda ett undersökningsförfarande (18) att de nederländska myndigheterna inte hade lämnat någon information för att underbygga dessa argument. Efter att förfarandet inleddes, har inte de nederländska myndigheterna heller framlagt fler bevis för att stödja sina argument för dessa punkter.

| (49) | Enligt EG-fördraget och enligt fast rättspraxis är det här tal om statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget när en åtgärd






  — | är en statlig åtgärd eller bekostas av statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(49)

Enligt EG-fördraget och enligt fast rättspraxis är det här tal om statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget när en åtgärd

—

är en statlig åtgärd eller bekostas av statliga medel,

| — | främjar specifika företag eller produkter, |
| --- | --- |

—

främjar specifika företag eller produkter,

| — | snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, och |
| --- | --- |

—

snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, och

| — | kan påverka handelsutbytet mellan medlemsstater negativt. |
| --- | --- |

—

kan påverka handelsutbytet mellan medlemsstater negativt.

| (50) | Appingedams kommun skall tillhandahålla ett lån eller en lånegaranti. Således skall medlen för att bekosta det passiva skiktet av detta nät åtminstone till en del komma från Appingedams kommun. Dessa medel skall därför betraktas som statliga medel (19). |
| --- | --- |

(50)

Appingedams kommun skall tillhandahålla ett lån eller en lånegaranti. Således skall medlen för att bekosta det passiva skiktet av detta nät åtminstone till en del komma från Appingedams kommun. Dessa medel skall därför betraktas som statliga medel (19).

| (51) | Lånet eller lånegarantin som ges av kommunen främjar olika marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(51)

Lånet eller lånegarantin som ges av kommunen främjar olika marknadsaktörer.

| (52) | Stiftelsen som grundades och förvaltas av kommunen, skall äga nätets passiva skikt. Stiftelsen ställer det passiva skiktet till förfogande för företaget. Byggandet och uthyrningen av det passiva skiktet kan anses vara en ekonomisk aktivitet, och stiftelsen kan därför anses vara ett företag enligt artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(52)

Stiftelsen som grundades och förvaltas av kommunen, skall äga nätets passiva skikt. Stiftelsen ställer det passiva skiktet till förfogande för företaget. Byggandet och uthyrningen av det passiva skiktet kan anses vara en ekonomisk aktivitet, och stiftelsen kan därför anses vara ett företag enligt artikel 87.1 i fördraget.

| (53) | Om man utgår från den information som kommissionen har, skall det passiva skiktet finansieras av kommunen utan något bidrag från stiftelsen. Av allt att döma betalar stiftelsen inte heller någon avgift för att använda nätet. Enligt beskrivningar i skälen (43) till och med (45), verkar inte Appingedams kommuns investering i det passiva skiktet stämma överens med en investerares princip i en marknadsekonomi. Därför främjas stiftelsen genom statliga medel som kommunen delar ut, enligt artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Om man utgår från den information som kommissionen har, skall det passiva skiktet finansieras av kommunen utan något bidrag från stiftelsen. Av allt att döma betalar stiftelsen inte heller någon avgift för att använda nätet. Enligt beskrivningar i skälen (43) till och med (45), verkar inte Appingedams kommuns investering i det passiva skiktet stämma överens med en investerares princip i en marknadsekonomi. Därför främjas stiftelsen genom statliga medel som kommunen delar ut, enligt artikel 87.1 i fördraget.

| (54) | De nederländska myndigheterna har slagit fast att tillståndet för att nyttja den passiva infrastrukturen skall läggas ut på offentligt anbud. Genom att använda sig av offentlig upphandling kan främjande, enligt artikel 87.1 i fördraget, av den part som får uppdraget kunna återställas till ett minimum. |
| --- | --- |

(54)

De nederländska myndigheterna har slagit fast att tillståndet för att nyttja den passiva infrastrukturen skall läggas ut på offentligt anbud. Genom att använda sig av offentlig upphandling kan främjande, enligt artikel 87.1 i fördraget, av den part som får uppdraget kunna återställas till ett minimum.

| (55) | Även om projektet inte kommer att generera någon oändlig avkastning för företaget genom den offentliga upphandlingen, skulle detta ändå få tillgång till nätverkets passiva skikt på villkor som sannolikt inte skulle återspegla de kostnader som kommunen och/eller stiftelsen skulle ha för att skapa nätet, och som inte har fastställts på så vis att kommunen får största möjliga inkomster av projektet. Även om det är otydligt vilka ekonomiska villkor som tillståndet skulle kunna ge, så som redan har angivits i skälen (8) till och med (9), kan antas att priset för tillgång kommer att bli lägre än kostnaderna, tack vare det statliga stödet, och att dessa sannolikt inte är baserade på marknadspriser för tillgång till ett jämförbart passivt nätverk. |
| --- | --- |

(55)

Även om projektet inte kommer att generera någon oändlig avkastning för företaget genom den offentliga upphandlingen, skulle detta ändå få tillgång till nätverkets passiva skikt på villkor som sannolikt inte skulle återspegla de kostnader som kommunen och/eller stiftelsen skulle ha för att skapa nätet, och som inte har fastställts på så vis att kommunen får största möjliga inkomster av projektet. Även om det är otydligt vilka ekonomiska villkor som tillståndet skulle kunna ge, så som redan har angivits i skälen (8) till och med (9), kan antas att priset för tillgång kommer att bli lägre än kostnaderna, tack vare det statliga stödet, och att dessa sannolikt inte är baserade på marknadspriser för tillgång till ett jämförbart passivt nätverk.

| (56) | Företaget skulle kunna nyttja ett nätverk som finansieras av myndigheterna och kunna ta sig in på marknaden för pakettjänster på villkor som annars inte skulle finnas på marknaden. Företaget skulle därigenom främjas av myndigheternas ingripande. |
| --- | --- |

(56)

Företaget skulle kunna nyttja ett nätverk som finansieras av myndigheterna och kunna ta sig in på marknaden för pakettjänster på villkor som annars inte skulle finnas på marknaden. Företaget skulle därigenom främjas av myndigheternas ingripande.

| (57) | Även om alla berörda leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster skulle få tillgång till det optiska fibernätet via företaget, på genomskinliga och lika villkor, så kan man anta att priset för detta tillträde ligger lägre, tack vare det statliga stödet, än kostnaderna, och att detta sannolikt inte är grundat på marknadsanpassade priser för jämförbara grossist-bredbandstjänster. Leverantörer av dessa tjänster främjas på så vis att de får möjlighet att komma ut på marknaden för snabba detaljist-bredbandstjänster samt genomföra sina ekonomiska aktiviteter som annars inte skulle finnas på marknaden. |
| --- | --- |

(57)

Även om alla berörda leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster skulle få tillgång till det optiska fibernätet via företaget, på genomskinliga och lika villkor, så kan man anta att priset för detta tillträde ligger lägre, tack vare det statliga stödet, än kostnaderna, och att detta sannolikt inte är grundat på marknadsanpassade priser för jämförbara grossist-bredbandstjänster. Leverantörer av dessa tjänster främjas på så vis att de får möjlighet att komma ut på marknaden för snabba detaljist-bredbandstjänster samt genomföra sina ekonomiska aktiviteter som annars inte skulle finnas på marknaden.

| (58) | Av det föregående framgår att främjande av företaget, tjänsteleverantörerna och andra leverantörer av telekommunikationstjänster också kan vändas till en fördel för hushållen och företagen i Appingedam. Hushållen faller inte under bestämmelserna om statligt stöd, men företagen i det relevanta geografiska området skulle kunna dra nytta av ett bredare tjänsteutbud och priser som är lägre än vad de skulle kunna få genom enbart kommersiella villkor, såsom förhyrda förbindelser eller satellitanslutningar. Dessutom skulle de kunna få en fördel jämfört med företag som är etablerade i andra områden i Nederländerna. De nederländska myndigheterna har även visserligen påpekat att samtliga slutanvändare är små och medelstora företag, men har inte motiverat varför stöd till denna grupp skulle vara befogat. Därtill begränsas inte stödåtgärden enbart till slutanvändare. |
| --- | --- |

(58)

Av det föregående framgår att främjande av företaget, tjänsteleverantörerna och andra leverantörer av telekommunikationstjänster också kan vändas till en fördel för hushållen och företagen i Appingedam. Hushållen faller inte under bestämmelserna om statligt stöd, men företagen i det relevanta geografiska området skulle kunna dra nytta av ett bredare tjänsteutbud och priser som är lägre än vad de skulle kunna få genom enbart kommersiella villkor, såsom förhyrda förbindelser eller satellitanslutningar. Dessutom skulle de kunna få en fördel jämfört med företag som är etablerade i andra områden i Nederländerna. De nederländska myndigheterna har även visserligen påpekat att samtliga slutanvändare är små och medelstora företag, men har inte motiverat varför stöd till denna grupp skulle vara befogat. Därtill begränsas inte stödåtgärden enbart till slutanvändare.

| (59) | De nederländska myndigheterna har upprepat sin ståndpunkt att även om det är tal om stöd till företag i Appingedam, så överstiger inte detta stödnivån enligt förordning (EG) nr 69/2001. Kommissionen erkänner att fördelen för vart och ett av slutanvändarföretagen inte överskrider det lägsta tröskelvärdet. Dock kan det inte uteslutas att stödet överskrider förordningens tröskelvärden eller är i strid med reglerna om ackumulering av stöd. |
| --- | --- |

(59)

De nederländska myndigheterna har upprepat sin ståndpunkt att även om det är tal om stöd till företag i Appingedam, så överstiger inte detta stödnivån enligt förordning (EG) nr 69/2001. Kommissionen erkänner att fördelen för vart och ett av slutanvändarföretagen inte överskrider det lägsta tröskelvärdet. Dock kan det inte uteslutas att stödet överskrider förordningens tröskelvärden eller är i strid med reglerna om ackumulering av stöd.

| (60) | Genom myndigheternas tilltänkta inblandning ändras de befintliga marknadsvillkoren i Appingedam genom att ett subventionerat tillträde möjliggörs för grossistmarknaden för snabba bredbandstjänster (företaget) samt genom att erbjuda tjänsteleverantörer möjligheten att komma in på marknaderna för bland annat detaljist-bredbandstjänster och telekommunikationstjänster som ligger lägre i produktionskedjan. När de tog beslut om investeringar i och underhåll av sina nät, utgick de befintliga leverantörerna Essent och KPN i sina beräkningar från att andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster skulle behöva lägga ut hela kostnaden för ett nytt nät eller skulle behöva betala ett marknadsmässigt pris för tillträde till grossisttjänsterna, vilket inte längre verkar vara fallet, efter myndigheternas ingripande. Att ett nytt nät blir tillgängligt, av allt att döma på villkor som ligger under marknadsmässigt pris, leder också till en snedvridning av konkurrensen på marknaden för detaljist-bredbandstjänster och andra elektroniska kommunikationstjänster lägre i produktionskedjan. |
| --- | --- |

(60)

Genom myndigheternas tilltänkta inblandning ändras de befintliga marknadsvillkoren i Appingedam genom att ett subventionerat tillträde möjliggörs för grossistmarknaden för snabba bredbandstjänster (företaget) samt genom att erbjuda tjänsteleverantörer möjligheten att komma in på marknaderna för bland annat detaljist-bredbandstjänster och telekommunikationstjänster som ligger lägre i produktionskedjan. När de tog beslut om investeringar i och underhåll av sina nät, utgick de befintliga leverantörerna Essent och KPN i sina beräkningar från att andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster skulle behöva lägga ut hela kostnaden för ett nytt nät eller skulle behöva betala ett marknadsmässigt pris för tillträde till grossisttjänsterna, vilket inte längre verkar vara fallet, efter myndigheternas ingripande. Att ett nytt nät blir tillgängligt, av allt att döma på villkor som ligger under marknadsmässigt pris, leder också till en snedvridning av konkurrensen på marknaden för detaljist-bredbandstjänster och andra elektroniska kommunikationstjänster lägre i produktionskedjan.

| (61) | Eftersom myndigheternas ingripande kan återverka på telekommunikationsföretag från andra medlemsstater, har åtgärden påverkan på handeln. Telekommunikationsmarknaderna tillåter hela tiden mer konkurrens mellan leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och tjänsteleverantörer som oftast utvecklar aktiviteter som gör att handel mellan medlemsstater förekommer. På så vis utgör olika kabelföretag och leverantörer av internettjänster som är aktiva i Nederländerna en del av internationella koncerner som bedriver verksamhet i hela Europa och har investeringar i både Nederländerna och i andra länder. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom myndigheternas ingripande kan återverka på telekommunikationsföretag från andra medlemsstater, har åtgärden påverkan på handeln. Telekommunikationsmarknaderna tillåter hela tiden mer konkurrens mellan leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och tjänsteleverantörer som oftast utvecklar aktiviteter som gör att handel mellan medlemsstater förekommer. På så vis utgör olika kabelföretag och leverantörer av internettjänster som är aktiva i Nederländerna en del av internationella koncerner som bedriver verksamhet i hela Europa och har investeringar i både Nederländerna och i andra länder.

| (62) | Med hänsyn till ovanstående är kommissionen av den åsikten att stiftelsen, företaget och tjänsteleverantörerna gynnas genom att projektet bekostas av statliga medel, vilket åtminstone till dels kan omformuleras som en ekonomisk fördel för företag i Appingedam. Projektet stör konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(62)

Med hänsyn till ovanstående är kommissionen av den åsikten att stiftelsen, företaget och tjänsteleverantörerna gynnas genom att projektet bekostas av statliga medel, vilket åtminstone till dels kan omformuleras som en ekonomisk fördel för företag i Appingedam. Projektet stör konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater.

| (63) | Nu när det måste fastslås att åtgärderna innehåller stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, måste man undersöka huruvida åtgärderna kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(63)

Nu när det måste fastslås att åtgärderna innehåller stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, måste man undersöka huruvida åtgärderna kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden.

V.   BEDÖMNING AV FÖRENLIGHET

| (64) | Den allmänna principen för förbudet mot statligt stöd inom gemenskapen är nedskriven i artikel 87.1 i EG-fördraget. I artikel 87.2 och 87.3 i fördraget omnämns undantagen till den allmänna principen om oförenlighet som står i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(64)

Den allmänna principen för förbudet mot statligt stöd inom gemenskapen är nedskriven i artikel 87.1 i EG-fördraget. I artikel 87.2 och 87.3 i fördraget omnämns undantagen till den allmänna principen om oförenlighet som står i artikel 87.1 i fördraget.

| (65) | Artikel 87.2 slår fast i vilka fall ett undantag bland annat kan göras för det allmänna förbudet mot statligt stöd som står i artikel 87.1. Inget av undantagen som anges i artikel 87.2 kan tillämpas i detta ärende. Med beaktande av artikel 87.2.a måste fastställas att projektet inte kan anses vara en stödåtgärd av social karaktär samt att stöd inte enbart beviljas privata användare. |
| --- | --- |

(65)

Artikel 87.2 slår fast i vilka fall ett undantag bland annat kan göras för det allmänna förbudet mot statligt stöd som står i artikel 87.1. Inget av undantagen som anges i artikel 87.2 kan tillämpas i detta ärende. Med beaktande av artikel 87.2.a måste fastställas att projektet inte kan anses vara en stödåtgärd av social karaktär samt att stöd inte enbart beviljas privata användare.

| (66) | Undantagen i artikel 87.3.b och 87.3.d i fördraget är inte heller tillämpliga. Det bör dock nämnas att Appingedam ligger i ett område som kommer ifråga för regionalstöd (20) och därför i princip kan komma ifråga för regionalstöd enligt artikel 87.3.c i fördraget. Kommissionen har ställt upp riktlinjer, nedan kallade ”riktlinjer” (21), grundade på artikel 87.3.c i fördraget. Åtgärden kan dock inte rättfärdigas, baserat på dessa riktlinjer, av de orsaker som nämns i skäl. |
| --- | --- |

(66)

Undantagen i artikel 87.3.b och 87.3.d i fördraget är inte heller tillämpliga. Det bör dock nämnas att Appingedam ligger i ett område som kommer ifråga för regionalstöd (20) och därför i princip kan komma ifråga för regionalstöd enligt artikel 87.3.c i fördraget. Kommissionen har ställt upp riktlinjer, nedan kallade ”riktlinjer” (21), grundade på artikel 87.3.c i fördraget. Åtgärden kan dock inte rättfärdigas, baserat på dessa riktlinjer, av de orsaker som nämns i skäl.

| (67) | Åtgärden grundas inte på någon väldefinierad regional stödåtgärd, och kommer dessutom bara en viss sektor i en enda kommun i det berörda området tillgodo. I riktlinjerna har det fastställts att en enskild utbetalning av stöd som begränsas till [...] ett verksamhetsområde, kan få stor inverkan på konkurrensen på den berörda marknaden (i detta fall: på andra företag), och att dess effekter på den regionala utvecklingen sannolikt är för begränsade. Kommissionen är av den åsikten att dessa stödåtgärder [...] inte uppfyller [...] villkoren [i riktlinjerna]
   (22). |
| --- | --- |

(67)

Åtgärden grundas inte på någon väldefinierad regional stödåtgärd, och kommer dessutom bara en viss sektor i en enda kommun i det berörda området tillgodo. I riktlinjerna har det fastställts att en enskild utbetalning av stöd som begränsas till [...] ett verksamhetsområde, kan få stor inverkan på konkurrensen på den berörda marknaden (i detta fall: på andra företag), och att dess effekter på den regionala utvecklingen sannolikt är för begränsade. Kommissionen är av den åsikten att dessa stödåtgärder [...] inte uppfyller [...] villkoren [i riktlinjerna]
   (22).

| (68) | Kommissionen har vidare fastställt andra riktlinjer och rambestämmelser med regler för statligt stöd som kan komma ifråga för undantag till artikel 87.3.c i fördraget. Ingen av dessa riktlinjer är tillämpliga på det föreliggande ärendet. Eftersom åtgärden ändå faller under en av de andra, befintliga rambestämmelserna eller riktlinjerna, menar kommissionen att bedömningen av åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden måste vara direkt baserad på artikel 87.3.c i fördraget (23). |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen har vidare fastställt andra riktlinjer och rambestämmelser med regler för statligt stöd som kan komma ifråga för undantag till artikel 87.3.c i fördraget. Ingen av dessa riktlinjer är tillämpliga på det föreliggande ärendet. Eftersom åtgärden ändå faller under en av de andra, befintliga rambestämmelserna eller riktlinjerna, menar kommissionen att bedömningen av åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden måste vara direkt baserad på artikel 87.3.c i fördraget (23).

| (69) | Enligt artikel 87.3.c i fördraget kan en stödåtgärd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses vara förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(69)

Enligt artikel 87.3.c i fördraget kan en stödåtgärd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses vara förenlig med den gemensamma marknaden.

| (70) | En stödåtgärd kan inkluderas i undantaget i artikel 87.3.c om åtgärden syftar till ett mål av allmänt intresse, på ett ofrånkomligt vis, och på ett sätt som står i proportion till syftet. |
| --- | --- |

(70)

En stödåtgärd kan inkluderas i undantaget i artikel 87.3.c om åtgärden syftar till ett mål av allmänt intresse, på ett ofrånkomligt vis, och på ett sätt som står i proportion till syftet.

| (71) | Därför skall kommissionen undersöka:






  a) | om den planerade stödåtgärden fokuserar på ett väldefinierat syfte av allmänt intresse, det vill säga om den förebygger en bristfällig marknad eller eftersträvar något annat syfte av allmänt intresse, som samstämmighet. |
| --- | --- | --- |

(71)

Därför skall kommissionen undersöka:

a)

om den planerade stödåtgärden fokuserar på ett väldefinierat syfte av allmänt intresse, det vill säga om den förebygger en bristfällig marknad eller eftersträvar något annat syfte av allmänt intresse, som samstämmighet.

I det här fallet skall samtidigt undersökas huruvida

| b) | stödet är utformat så att syftet att det skall vara av gemensamt intresse uppnås, för att i synnerhet få svar på följande frågor:






  i. | Är stödåtgärden ett adekvat instrument, det vill säga kan stödets syfte förverkligas, eller finns det andra, uppenbart bättre, instrument för att nå samma resultat? |
| --- | --- | --- |

b)

stödet är utformat så att syftet att det skall vara av gemensamt intresse uppnås, för att i synnerhet få svar på följande frågor:

i.

Är stödåtgärden ett adekvat instrument, det vill säga kan stödets syfte förverkligas, eller finns det andra, uppenbart bättre, instrument för att nå samma resultat?

| ii. | Innebär åtgärden stimulans, det vill säga ändrar åtgärden företagens beteende? |
| --- | --- |

ii.

Innebär åtgärden stimulans, det vill säga ändrar åtgärden företagens beteende?

| iii. | Står stödåtgärden i proportion till syftet, det vill säga skulle samma ändring av beteendet kunna uppnås med mindre stöd eller genom ett mindre störande medel? |
| --- | --- |

iii.

Står stödåtgärden i proportion till syftet, det vill säga skulle samma ändring av beteendet kunna uppnås med mindre stöd eller genom ett mindre störande medel?

| c) | Störs konkurrensen och följderna för handelsutbytet endast i begränsad omfattning, så att slutresultatet är positivt? |
| --- | --- |

c)

Störs konkurrensen och följderna för handelsutbytet endast i begränsad omfattning, så att slutresultatet är positivt?

| (72) | Kommissionen måste undersöka om bredbandsmarknaden i Nederländerna, och mer specifikt i Appingedam, är en bristfällig marknad som skulle kunna övervinnas genom statligt stöd. Färska uppgifter (24) bekräftar att det i Nederländerna handlar om stark konkurrens och ett mycket brett utbud på bredbandsmarknaden. Denna marknad har den största andelen användare inom den europeiska gemenskapen (i mitten av 2006 var andelen ungefär 30 % och antalet användare ökar snabbt). |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen måste undersöka om bredbandsmarknaden i Nederländerna, och mer specifikt i Appingedam, är en bristfällig marknad som skulle kunna övervinnas genom statligt stöd. Färska uppgifter (24) bekräftar att det i Nederländerna handlar om stark konkurrens och ett mycket brett utbud på bredbandsmarknaden. Denna marknad har den största andelen användare inom den europeiska gemenskapen (i mitten av 2006 var andelen ungefär 30 % och antalet användare ökar snabbt).

| (73) | Den nederländska bredbandsmarknaden kännetecknas av snabb utveckling. Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, kabelföretag och leverantörer av internettjänster är redo att introducera bredbandstjänster med mycket hög kapacitet på den nederländska marknaden (25). Under de kommande åren förväntas ”nästa generations nätverk” byggas utan statligt stöd (26). Dessutom håller företag inom tredje generationens mobiltelefoni på med att införa mobila bredbandstjänster i Nederländerna. Enligt den information som kommissionen har, upptar täckningen hos dessa tjänster redan cirka 70 % av den nederländska marken (27). |
| --- | --- |

(73)

Den nederländska bredbandsmarknaden kännetecknas av snabb utveckling. Leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, kabelföretag och leverantörer av internettjänster är redo att introducera bredbandstjänster med mycket hög kapacitet på den nederländska marknaden (25). Under de kommande åren förväntas ”nästa generations nätverk” byggas utan statligt stöd (26). Dessutom håller företag inom tredje generationens mobiltelefoni på med att införa mobila bredbandstjänster i Nederländerna. Enligt den information som kommissionen har, upptar täckningen hos dessa tjänster redan cirka 70 % av den nederländska marken (27).

| (74) | Om man utgår från den information som kommissionen har (CPB-rapporten, kommissionsrapporten, OECD-analys, och så vidare) finns starka indikationer på att maktspelet på marknaden skulle leda till att önskad täckning och önskat antal tjänster genomfördes på den nederländska bredbandsmarknaden (28). Dessutom hotar den föreslagna åtgärden, i egenskap av offentlig investering, att tränga ut privata initiativ och inte leda till någon förbättring av det kompletta utbudet av bredbandstjänster. |
| --- | --- |

(74)

Om man utgår från den information som kommissionen har (CPB-rapporten, kommissionsrapporten, OECD-analys, och så vidare) finns starka indikationer på att maktspelet på marknaden skulle leda till att önskad täckning och önskat antal tjänster genomfördes på den nederländska bredbandsmarknaden (28). Dessutom hotar den föreslagna åtgärden, i egenskap av offentlig investering, att tränga ut privata initiativ och inte leda till någon förbättring av det kompletta utbudet av bredbandstjänster.

| (75) | I CPB-rapporten förklaras uttryckligen att det i allmänhet inte är tal om att bredbandsmarknaden i Nederländerna är en bristfällig marknad, utan att företagen får tillräcklig stimulans för att investera i bredband, och att myndigheternas bästa politik är en återhållsam politik där marknadskrafterna får ha sin gång. Rapporten fastslår att den bristfälliga marknad som finns är begränsad och att den i första hand har att göra med marknadsdominans och minimala produktionsproblem. Enligt rapporten tycks övervakningen som sköts av den nederländska tillsynsmyndigheten OPTA samt utdelning av vissa stöd till forskning och utveckling behandla bägge punkterna på lämpligt sätt (29). |
| --- | --- |

(75)

I CPB-rapporten förklaras uttryckligen att det i allmänhet inte är tal om att bredbandsmarknaden i Nederländerna är en bristfällig marknad, utan att företagen får tillräcklig stimulans för att investera i bredband, och att myndigheternas bästa politik är en återhållsam politik där marknadskrafterna får ha sin gång. Rapporten fastslår att den bristfälliga marknad som finns är begränsad och att den i första hand har att göra med marknadsdominans och minimala produktionsproblem. Enligt rapporten tycks övervakningen som sköts av den nederländska tillsynsmyndigheten OPTA samt utdelning av vissa stöd till forskning och utveckling behandla bägge punkterna på lämpligt sätt (29).

| (76) | Vad gäller Appingedam i synnerhet, erbjuder både KPN och Essent detaljistbredbandstjänster på detaljistmarknaden. Essent erbjuder för närvarande tjänster med hastigheter på upp till 5 Mbit/s och KPN upp till 6 Mbit/s. Såväl Essent som KPN erbjuder pakettjänster med tre delar (telefoni, internet och digital/analog tv). Bägge företagen har de tekniska möjligheter som behövs och skulle kunna använda dessa för att utöka bredbandskapaciteten i sitt tjänsteutbud i de befintliga näten om det fanns tillräcklig efterfrågan på sådana tjänster. Även andra leverantörer av internettjänster har en möjlighet att erbjuda bredbandstjänster genom att använda KPN:s grossisttjänster. |
| --- | --- |

(76)

Vad gäller Appingedam i synnerhet, erbjuder både KPN och Essent detaljistbredbandstjänster på detaljistmarknaden. Essent erbjuder för närvarande tjänster med hastigheter på upp till 5 Mbit/s och KPN upp till 6 Mbit/s. Såväl Essent som KPN erbjuder pakettjänster med tre delar (telefoni, internet och digital/analog tv). Bägge företagen har de tekniska möjligheter som behövs och skulle kunna använda dessa för att utöka bredbandskapaciteten i sitt tjänsteutbud i de befintliga näten om det fanns tillräcklig efterfrågan på sådana tjänster. Även andra leverantörer av internettjänster har en möjlighet att erbjuda bredbandstjänster genom att använda KPN:s grossisttjänster.

| (77) | Vad gäller grossistmarknaderna, så har tillsynsmyndigheten OPTA ställt upp begränsningar för det stora företaget KPN på vissa marknader. KPN erbjuder även grossisttillgång till sitt nät och till tjänster som krävs för att leverera bredbandstjänster (30). Vissa kabelföretag, i synnerhet Essent, erbjuder också en sorts grossisttillgång till bredband för tredje part på den nederländska marknaden (31). |
| --- | --- |

(77)

Vad gäller grossistmarknaderna, så har tillsynsmyndigheten OPTA ställt upp begränsningar för det stora företaget KPN på vissa marknader. KPN erbjuder även grossisttillgång till sitt nät och till tjänster som krävs för att leverera bredbandstjänster (30). Vissa kabelföretag, i synnerhet Essent, erbjuder också en sorts grossisttillgång till bredband för tredje part på den nederländska marknaden (31).

| (78) | I andra fall, då kommissionen fram till dags dato har måst fälla ett utlåtande om statligt stöd för bredband, drog den slutsatsen att statligt stöd för grossistnät kan vara ett passande och proportionellt instrument för att ta tag i aspekter på en bristfällig marknad och/eller en otillräcklig finansiering. I de fall då det generellt gällde ”vita” eller ”grå” områden (32), lämpade marknaden sig inte för ett konkurrerande utbud av bredbandstjänster, eller så fanns det strukturella hinder för att anlägga bredband (33). |
| --- | --- |

(78)

I andra fall, då kommissionen fram till dags dato har måst fälla ett utlåtande om statligt stöd för bredband, drog den slutsatsen att statligt stöd för grossistnät kan vara ett passande och proportionellt instrument för att ta tag i aspekter på en bristfällig marknad och/eller en otillräcklig finansiering. I de fall då det generellt gällde ”vita” eller ”grå” områden (32), lämpade marknaden sig inte för ett konkurrerande utbud av bredbandstjänster, eller så fanns det strukturella hinder för att anlägga bredband (33).

| (79) | De nederländska myndigheterna använder ”för framtida tjänsteinnehåll och tillämpningar” som argument för att nätverk med högre kapacitet än de befintliga kopparnäten eller hybridnäten med koppar och fiber behövs. Av studier framgår att det är möjligt att det i en nära framtid och på medellång sikt inte skulle kunna erbjudas tillämpningar för allmänheten via de befintliga näten. (34) Detta innebär att ersättningsmöjligheterna mellan tjänster som levereras via ”nästa generations nät” och via befintliga nät är många, och den potentiella störningen av konkurrensen som åtgärden skapar blir i den närmsta framtiden stor. |
| --- | --- |

(79)

De nederländska myndigheterna använder ”för framtida tjänsteinnehåll och tillämpningar” som argument för att nätverk med högre kapacitet än de befintliga kopparnäten eller hybridnäten med koppar och fiber behövs. Av studier framgår att det är möjligt att det i en nära framtid och på medellång sikt inte skulle kunna erbjudas tillämpningar för allmänheten via de befintliga näten. (34) Detta innebär att ersättningsmöjligheterna mellan tjänster som levereras via ”nästa generations nät” och via befintliga nät är många, och den potentiella störningen av konkurrensen som åtgärden skapar blir i den närmsta framtiden stor.

| (80) | Sammantaget kan man dra slutsatsen att det inte finns någon bristfällig bredbandsmarknad i Appingedam som kräver statligt stöd. |
| --- | --- |

(80)

Sammantaget kan man dra slutsatsen att det inte finns någon bristfällig bredbandsmarknad i Appingedam som kräver statligt stöd.

| (81) | Även om Appingedam ligger i ett perifert område i Nederländerna, sker myndigheternas ingripanden i en kommun där det redan finns detaljist- och grossistbredbandstjänster tillgängliga via olika leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och nätverk på leveransvillkor och till priser som är jämförbara med andra områden. |
| --- | --- |

(81)

Även om Appingedam ligger i ett perifert område i Nederländerna, sker myndigheternas ingripanden i en kommun där det redan finns detaljist- och grossistbredbandstjänster tillgängliga via olika leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och nätverk på leveransvillkor och till priser som är jämförbara med andra områden.

| (82) | I den tidigare nämnda CPB-rapporten drogs slutsatsen att inga tecken finns på ”a substantial geographical or social digital divide in the Netherlands. Broadband is available in almost all regions. Most consumers can choose between roughly 80 Internet subscriptions in densely populated areas and between approximately 30 in remote areas” [en betydande geografisk eller social, digital uppdelning i Nederländerna. Bredband finns i nästan alla områden. De flesta konsumenter kan välja mellan ungefär 80 internetanslutningar i tätbefolkade områden och cirka 30 anslutningar i mer avlägsna områden]. I rapporten erkänns visserligen att det eventuellt finns en social uppdelning (äldre personer är underrepresenterade i fråga om bredbandsanvändning), men regeringen kan även stimulera internetanvändning hos dessa personer genom åtgärder för efterfrågan, till exempel genom kampanjer för att öka medvetenheten (35). |
| --- | --- |

(82)

I den tidigare nämnda CPB-rapporten drogs slutsatsen att inga tecken finns på ”a substantial geographical or social digital divide in the Netherlands. Broadband is available in almost all regions. Most consumers can choose between roughly 80 Internet subscriptions in densely populated areas and between approximately 30 in remote areas” [en betydande geografisk eller social, digital uppdelning i Nederländerna. Bredband finns i nästan alla områden. De flesta konsumenter kan välja mellan ungefär 80 internetanslutningar i tätbefolkade områden och cirka 30 anslutningar i mer avlägsna områden]. I rapporten erkänns visserligen att det eventuellt finns en social uppdelning (äldre personer är underrepresenterade i fråga om bredbandsanvändning), men regeringen kan även stimulera internetanvändning hos dessa personer genom åtgärder för efterfrågan, till exempel genom kampanjer för att öka medvetenheten (35).

| (83) | Den aktuella åtgärden är alltså inte inriktad på att förverkliga någon av målsättningarna i samstämmighetspolitiken. Statligt stöd behövs inte för att stimulera utbudet av bredbandstjänster i Appingedam, och det snedvrider konkurrensen på ett oproportionerligt sätt. Med beaktande av att ett syfte av gemensamt intresse saknas, uppfyller alltså inte åtgärden kriterierna att anses vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3.c i fördraget. |
| --- | --- |

(83)

Den aktuella åtgärden är alltså inte inriktad på att förverkliga någon av målsättningarna i samstämmighetspolitiken. Statligt stöd behövs inte för att stimulera utbudet av bredbandstjänster i Appingedam, och det snedvrider konkurrensen på ett oproportionerligt sätt. Med beaktande av att ett syfte av gemensamt intresse saknas, uppfyller alltså inte åtgärden kriterierna att anses vara förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3.c i fördraget.

VI.   SLUTSATS

| (84) | Av dessa anledningar drar kommissionen slutsatsen att åtgärden inkluderar statligt stöd till stiftelsen, glasfibernätföretaget och leverantörerna av detaljistbredbandstjänster. Eftersom stödåtgärden inte är avsedd att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan stödet inte rättfärdigas på grundval av artikel 87.3.c i fördraget och är därför oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(84)

Av dessa anledningar drar kommissionen slutsatsen att åtgärden inkluderar statligt stöd till stiftelsen, glasfibernätföretaget och leverantörerna av detaljistbredbandstjänster. Eftersom stödåtgärden inte är avsedd att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan stödet inte rättfärdigas på grundval av artikel 87.3.c i fördraget och är därför oförenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den stödåtgärd som Nederländerna har för avsikt att genomföra för att utveckla ett bredbandsnätverk i Appingedam är oförenlig med den gemensamma marknaden.

Stödåtgärden får således inte genomföras.

Artikel 2

Nederländerna skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel, 19 juli 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 321, 16.12.2005, s. 7.

1

(2)  Ärende med LJ-nummer AQ8920, finns att läsa på www.rechtspraak.nl.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Bredbandstjänster, definierade som ”always-on”-kommunikationstjänster som möjliggör överföring av stora mängder data, och som kan levereras genom användning av olika kombinationer av kommunikationsnätverkstekniker (”platforms”). Det kan då röra sig om fast eller radiovågsbaserad överföringsinfrastruktur, och dessa kan utgöra ersättning för eller komplement till varandra, beroende på varje situation. Nuvarande bredbandstjänster till allmänheten har normalt sett nedladdningshastigheter på mellan 512 Kbit/s/och 1 Mbit/s. Företag behöver betydligt större hastigheter.

4

(5)  Affärshemlighet

5

(6)  Enligt den information som kommissionen har fått från Essent.

6

(7)  För närvarande är ingen marknad för grossisttillträde till kablar eller mörkare (oupplysta) fiber medtagen i anmälan till kommissionen om relevanta marknader för elektroniska telekommunikationstjänster. Det europeiska regelverket för elektronisk kommunikation inkluderar således, åtminstone för närvarande, ingen explicit bestämmelse om tillträde för tredje part till kabel- eller fiberinfrastruktur, kommissionens rekommendation 2003/311/EG av den 11 februari 2003 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation som enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektronisk kommunikationsnätverk och kommunikationstjänster underkastas det tidigare regelverket (EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).

7

(8)  Se fotnot 6.

8

(9)  KPN har stort inflytande på grossistmarknaden för fullständigt tillträde och specifika grossistlinjer som hyrs ut. Därför måste KPN respektera tillträdesreglerna om viktiga insatser för att leverera bredbandstjänster, som anslutningsnät eller förhyrda grossistlinjer. Vidare skall KPN frivilligt erbjuda bitströmstillgång, som är en grossist-tillgångsprodukt.

9

(10)  Den centrala planeringsorganisationen är ett forskningsinstitut som gör oberoende ekonomiska analyser. CPB är oavhängig i fråga om innehåll, men utgör samtidigt en del av centralstyrelsen.

10

(11)  ”Do market failures hamper the perspectives of broadband?”, centrala planeringsorganisationen CPB, december 2005.

11

Do market failures hamper the perspectives of broadband?

(12)  Internet-protocol based Virtual Private Network services.

12

Internet-protocol based Virtual Private Network services

(13)  Som kommissionen redan tidigare har påpekat angående tillgång till bredbandstjänster, till exempel i punkt 46 i beslutet om ett bredbandsprojekt i det franska området Pyrénées-Atlantiques, kommissionens beslut av den 16 november 2004 i ärende N381/04, ”Pyrénées-Atlantiques” (Frankrike), EUT C 162, 2.7.2005, s. 5.

13

(14)  Se fotnot 11.

14

(15)  Dom av den 24 juli 2003, mål C-280/00, Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg, REG 2003 s. I-7747.

15

Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg

(16)  Se kommissionens beslut av den 9 september 2004 i ärende N 213/2003 – ATLAS-projektet i Storbritannien; förordning om bredbandsinfrastruktur för industriområden.

16

(17)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

17

(18)  Punkt 10.

18

(19)  Som förklarats i punkt 2.1.2. i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EGT C 71, 11.3.2000, s. 14) kan det ändå röra sig om statsunderstöd enligt artikel 87.1 i fördraget, om staten aldrig hade för avsikt att betala på grund av den beviljade garantin. Även om ingen direkt och tydlig överföring av statliga medel har ägt rum, är dock statliga medel inblandade, se domslut av den 1 december 1998 i ärende C-200/97, Ecotrade mot AFS, Rättsfallssamling s. I-7907, punkt 43, och domslut av den 13 juni 2000 i de förenade målen T-204/97 och T-270/97, EPAC, Rättsfallssamling s. II-2267, punkterna 80 och 81.

19

(20)  Karta över regionalstöd i Nederländerna 2000–2006 (Statligt stöd N 228/2000, ref. SG (2000) D/106075 av den 8 augusti 2000).

20

(21)  Riktlinjer för regionala stödåtgärder, EGT L 74, 10.3.1998.

21

(22)  Se riktlinjer, kapitel 2, tillämpningsområde, s. 10.

22

(23)  Detta handlande har kommissionen följt även i andra ärenden, se till exempel följande statsstödsbeslut för Storbritannien: N126/04 ”Bredbandstjänster för SMF i Lincolnshire” av den 14 december 2004, N199/04 ”Broadband business fund” av den 16 november 2004, N307/04 ”Bredband i Skottland – landsbygdsområden och avlägset belägna områden” av den 16 november 2004

23

(se: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/).

(24)  ”Det europeiska regelverket för elektroniska kommunikationer och dessa marknader år 2005” (Rapport 11) KOM (2006)68 av den 20 februari 2006. Enligt uppgifter från oktober 2005 uppgick marknadsandelen för den etablerade operatören av fasta bredbands-detaljistlinjer till cirka 44 %, och DSL-detaljistlinjernas marknadsandel till cirka 72 %. Andelen fasta operatörer av DSL-detalijistlinjer avtar; från OECD:s bredbandsstatistik från december framgår även att Nederländerna är ett av de ledande länderna vad gäller bredband: www.oecd.org/sti/ict/broadband.

24

(25)  Enligt den information som kommissionen har till sitt förfogande håller Essent på med att testa en symmetrisk ”Ethernet till hemmet”-lösning med en hastighet på 100 Mbit/s, medan UPC i Nederländerna förbereder införande av en produkt med en hastighet på 50 Mbit/s och KPN håller på att ta fram VDSL-tjänster som har en uppladdningshastighet på upp till 50 Mbit/s.

25

(26)  Se till exempel OPTA: KPN
  ’
  s Next Generation Network: All-IP, Issue Paper, 22 maj 2006.

26

KPN

’

s Next Generation Network: All-IP

(27)  Jfr http://145.7.218.175/covcheck/main.asp och

27

http://umtscoveragetool.vodafone.nl/UMTSdekking.html#. På KPN:s webbplats sägs att UMTS finns tillgängligt för 9 miljoner människor på 130 platser i Nederländerna:

http://www.kpn.com/kpn/show/id=716554.

(28)  Än så länge är det bara en liten andel av den nederländska befolkningen som inte har tillgång till bredbandstjänster, bland annat för att de bor för långt ifrån den lokala centralen för att kunna använda Digital Subscriber Line (DSL)-tjänster och/eller för att de inte har tillgång till något kabel-tv-nät.

28

(29)  CPB-rapporten, s. 103.

29

(30)  KPN har stort inflytande på grossistmarknaden för fullständigt tillträde och specifika grossistlinjer som hyrs ut. Därför gäller tillträdesreglerna för KPN om stora insatser för att leverera bredbandstjänster, som anslutningsnät eller förhyrda grossistlinjer. Dessutom erbjuder KPN frivilligt tillträde till vissa bredbandstjänster.

30

(31)  Essent tillhandahåller till exempel WBA till ISP Introweb (även om det är begränsat till företagsanvändare), kabelföretagen Stichting CAI Harderwijk och Kabel Noord erbjuder WBA till ISP Chello och kabelföretaget Cogas levererar WBA till ISP @Home; se ärende NL/2005/0281 Grossist-bredbandstillgång i Nederländerna – kommentarer enligt artikel 7.3 i direktiv 2002/21/EG av den 2 december 2005.

31

(32)  I ”vita områden” finns inget bredband alls, ”gråa områden” kan jämföras med ett naturligt monopol, där nätet kontrolleras av ett enda företag som inte tillåter någon tillgång till sin grundinfrastruktur. Appingedam kan däremot betraktas som ett ”svart område” där marknadsläget kännetecknas av att olika bredbandstjänster finns tillgängliga via åtminstone två konkurrerande infrastrukturer (som telefon- och kabel-tv-nät). För projekt som bara rör ”svarta områden” finns en stor risk för att offentlig finansiering leder till att befintliga och framtida, privata investeringar hotas.

32

(33)  I det nyligen behandlade irländska ärendet N284/05 ”Regionalt bredbandsprogram – fas II och fas III av Metropolitan Area Network-programmet (MAN)”, kommissionens beslut av den 8 mars 2006, gick kommissionen med på offentligt stöd för att sätta igång en öppen grossistinfrastruktur, inklusive i geografiska områden där det etablerade företaget redan erbjuder basbredbandstjänster på grund av det svåra ”bredbandsunderskottet” och den irländska marknadens särskilda kännetecken (brist på alternativa infrastrukturer, befolkningens utbredningsmönster, sent införande av bredband av det etablerade företaget, och så vidare).

33

Regionalt bredbandsprogram – fas II och fas III av Metropolitan Area Network-programmet (MAN)

(34)  Se bland annat UK Broadband Stakeholder Group, Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements, maj 2006; IDATE, Etude sur le développement du très haut débit en France, mars 2006.

34

Predicting UK Future Residential Bandwidth Requirements

Etude sur le développement du très haut débit en France

(35)  Sida 14 i ovannämnda CPB-rapport.

35

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 86/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 86/11

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 december 2006

om en förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster, som ersätter alla tidigare versioner

[delgivet med nr K(2006) 6364]

(Text av betydelse för EES)

(2007/176/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (1), särskilt artikel 17.1,

efter samråd med kommunikationskommittén, och

av följande skäl:

| (1) | En interimsutgåva av ”Förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster” har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

En interimsutgåva av ”Förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster” har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (2).

| (2) | I interimsutgåvan av förteckningen över standarder hänvisas både till regelverket i direktiv 90/387/EEG (3) och till det gällande regelverket enligt direktiv 2002/21/EG. Det gjordes tillägg till och förändringar av denna förteckning i mars 2006 (4). |
| --- | --- |

(2)

I interimsutgåvan av förteckningen över standarder hänvisas både till regelverket i direktiv 90/387/EEG (3) och till det gällande regelverket enligt direktiv 2002/21/EG. Det gjordes tillägg till och förändringar av denna förteckning i mars 2006 (4).

| (3) | Därför är det nödvändigt att gå längre än interimsförteckningen och att upprätta och offentliggöra en förteckning över standarder som ersätter de nämnda publikationerna. |
| --- | --- |

(3)

Därför är det nödvändigt att gå längre än interimsförteckningen och att upprätta och offentliggöra en förteckning över standarder som ersätter de nämnda publikationerna.

| (4) | Den reviderade förteckningen över standarder har upprättats i samarbete med sakkunniga från medlemsstaterna och från Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI). |
| --- | --- |

(4)

Den reviderade förteckningen över standarder har upprättats i samarbete med sakkunniga från medlemsstaterna och från Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckning över standarder

1.   Härmed fastställs förteckningen över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster.

Denna förteckning ersätter de tidigare versioner av den förteckning över standarder som offentliggjordes den 31 december 2002 och den 23 mars 2006.

Denna publikation kompletterar den förteckning över standarder för minimiutbudet av hyrda förbindelser som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 25 juli 2003.

2.   Den förteckning över standarder som anges i bilagan skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2006.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  EGT C 331, 31.12.2002, s. 32.

2

(3)  EGT L 192, 24.7.1990, s. 1. Direktivet upphävt genom direktiv 2002/21/EG.

3

(4)  EUT C 71, 23.3.2006, s. 9.

4

---

BILAGA

Utkast för offentliggörande i EUT förteckning över standarder och/eller specifikationer för elektroniska kommunikationsnät, kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster

FÖRKLARING ANGÅENDE DENNA UTGÅVA AV FÖRTECKNINGEN ÖVER STANDARDER OCH/ELLER SPECIFIKATIONER FÖR ELEKTRONISKA KOMMUNIKATIONSNÄT, KOMMUNIKATIONSTJÄNSTER OCH TILLHÖRANDE FACILITETER OCH TJÄNSTER

Enligt artikel 17.1 i ramdirektivet 2002/21/EG skall kommissionen upprätta och i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggöra en förteckning över standarder och/eller specifikationer som skall fungera som ett stöd för främjandet av ett harmoniserat tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster för att garantera tjänsternas driftskompatibilitet och öka användarnas valfrihet.

Detta dokument ersätter den tidigare interimsförteckningen över standarder (2002/C 331/04) där det hänvisas till både det ”gamla” regelverket (dvs. artikel 5 i direktiv 90/387/EEG, ändrat genom direktiv 97/51/EG) och det nuvarande regelverket (dvs. artikel 17 i ramdirektivet 2002/21/EG). Detta dokument ersätter även ändringen av förteckningen över standarder i fråga om digital interaktiv television (2006/C 71/04) av den 23 mars 2006 (1). Det minimiutbud av hyrda förbindelser med harmoniserade egenskaper och tillhörande standarder som avses i artikel 18 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster), och som fastställs i kommissionens beslut (2003/548/EG) av den 24 juli 2003 (2), påverkas inte av offentliggörandet av denna förteckning över standarder.

I enlighet med artikel 17.2 i ramdirektivet skall medlemsstaterna, innan standarder och/eller specifikationer har förtecknats i denna lista, främja tillämpningen av standarder och/eller rekommendationer som har antagits av europeiska standard iseringsorgan och, om sådana standarder och/eller specifikationer saknas, främja tillämpningen av internationella standarder eller rekommendationer som har antagits av Internationella teleunionen (ITU), Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) eller Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).

Detta är en förteckning med ett urval av standarder inom berörda områden. Jämfört med interimsförteckningen över standarder (2002/C 331/04) omfattar denna förteckning färre standarder och/eller specifikationer, med hänsyn till att det i artikel 17.2 i ramdirektivet redan föreskrivs att medlemsstaterna skall främja användningen av standarder eller specifikationer som har antagits av europeiska standardiseringsorgan vid sidan av dem som anges i förteckningen över standarder.

Denna förteckning över standarder har upprättats med hänsyn till följande kriterier. Dessa kriterier har upprättats i samarbete med medlemsstaterna i kommunikationskommittén och därefter utvärderats genom ett offentligt samråd.

Den reviderade förteckningen bör omfatta standarder och/eller specifikationer

| — | för samtrafik med, eller tillgång till, elektroniska kommunikationsnät och/eller driftskompatibilitet för elektroniska kommunikationstjänster, i den omfattning som är absolut nödvändig för att garantera tjänsternas driftskompatibilitet och valfrihet för användarna, |
| --- | --- |

—

för samtrafik med, eller tillgång till, elektroniska kommunikationsnät och/eller driftskompatibilitet för elektroniska kommunikationstjänster, i den omfattning som är absolut nödvändig för att garantera tjänsternas driftskompatibilitet och valfrihet för användarna,

| — | som kan genomföras utan att medföra orimliga kostnader jämfört med de förväntade fördelarna (dvs. proportionalitet), |
| --- | --- |

—

som kan genomföras utan att medföra orimliga kostnader jämfört med de förväntade fördelarna (dvs. proportionalitet),

| — | och som uppfyller ett eller båda av följande kriterier: |
| --- | --- |

—

och som uppfyller ett eller båda av följande kriterier:

| — | Standarder och/eller specifikationer för viktiga gränssnitt mellan system som ägs och drivs av olika parter, däribland gränsöverskridande aspekter, särskilt standarder och/eller specifikationer som löser svåra eller sannolika fall av bristande driftskompatibilitet eller valfrihet. |
| --- | --- |

—

Standarder och/eller specifikationer för viktiga gränssnitt mellan system som ägs och drivs av olika parter, däribland gränsöverskridande aspekter, särskilt standarder och/eller specifikationer som löser svåra eller sannolika fall av bristande driftskompatibilitet eller valfrihet.

| — | Standarder och/eller specifikationer som är relevanta på dagens marknad och som fortfarande utvecklas och har en viss framtida livslängd. |
| --- | --- |

—

Standarder och/eller specifikationer som är relevanta på dagens marknad och som fortfarande utvecklas och har en viss framtida livslängd.

Den reviderade förteckningen bör inte omfatta

| — | standarder och/eller specifikationer för väletablerade nät och tjänster som inte längre utvecklas, |
| --- | --- |

—

standarder och/eller specifikationer för väletablerade nät och tjänster som inte längre utvecklas,

| — | standarder och/eller specifikationer som i nuläget är i ett tidigt utvecklingsskede, |
| --- | --- |

—

standarder och/eller specifikationer som i nuläget är i ett tidigt utvecklingsskede,

| — | standarder och/eller specifikationer där, vilket indirekt följer av punkt 1.c, upprättande av driftskompatibilitet kan överlåtas åt marknaden eftersom de kommer att garanteras genom kundernas efterfrågan eller näringslivets intresse. |
| --- | --- |

—

standarder och/eller specifikationer där, vilket indirekt följer av punkt 1.c, upprättande av driftskompatibilitet kan överlåtas åt marknaden eftersom de kommer att garanteras genom kundernas efterfrågan eller näringslivets intresse.

Trots de kriterier som anges i punkt 1 och 2 ovan bör särskild uppmärksamhet ägnas åt

| — | standarder och/eller specifikationer som för närvarande används för reglering på nationell nivå eller på EU-nivå, där det först bör göras en bedömning av konsekvenserna av att avskaffa dem, |
| --- | --- |

—

standarder och/eller specifikationer som för närvarande används för reglering på nationell nivå eller på EU-nivå, där det först bör göras en bedömning av konsekvenserna av att avskaffa dem,

| — | standarder och/eller specifikationer som är nödvändiga för att uppfylla specifika åtaganden i allmänhetens intresse i enlighet med nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning som operatörerna inte har något kommersiellt intresse av att genomföra. |
| --- | --- |

—

standarder och/eller specifikationer som är nödvändiga för att uppfylla specifika åtaganden i allmänhetens intresse i enlighet med nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning som operatörerna inte har något kommersiellt intresse av att genomföra.

INLEDNING

1.   Allmänt

De standarder och/eller specifikationer som anges i det följande utgör den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i artikel 1 i kommissionens beslut C(2006)6364 av den 11/XII/2006.

Enligt artikel 17.1 i ramdirektivet (2002/21/EG), skall kommissionen upprätta och i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggöra en förteckning över standarder och/eller specifikationer som skall fungera som ett stöd för främjandet av ett harmoniserat tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster.

Om de standarder och/eller specifikationer som avses i föregående stycke inte har tillämpats på tillfredsställande sätt, så att driftskompatibilitet mellan tjänsterna inte kan garanteras i en eller flera medlemsstater, kan tillämpningen av dessa standarder och/eller specifikationer göras obligatorisk i enlighet med artikel 17.4 i ramdirektivet.

Förteckningen över standarder kommer att revideras regelbundet för att ta hänsyn till behov till följd av ny teknik eller förändringar på marknaden. Berörda parter uppmuntras att kommentera denna fråga.

Kommunikationskommittén (3) har rådfrågats i den mån förteckningen avser artikel 17 i ramdirektivet.

Standarder som har antagits enligt direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning (1999/5/EG) och som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning omfattas inte av detta dokument.

2.   Hur förteckningen över standarder är uppbyggd

| — | Kapitel I: Obligatoriska standarder och/eller specifikationer |
| --- | --- |

—

Kapitel I: Obligatoriska standarder och/eller specifikationer

| — | Kapitel II: Allmänt tillgänglig överföringskapacitet |
| --- | --- |

—

Kapitel II: Allmänt tillgänglig överföringskapacitet

| — | Kapitel III: Allmänt tillgängliga användargränssnitt |
| --- | --- |

—

Kapitel III: Allmänt tillgängliga användargränssnitt

| — | Kapitel IV: Samtrafik och tillträde |
| --- | --- |

—

Kapitel IV: Samtrafik och tillträde

| — | Kapitel V: Tjänster och funktioner |
| --- | --- |

—

Kapitel V: Tjänster och funktioner

| — | Kapitel VI: Numrering och adressering |
| --- | --- |

—

Kapitel VI: Numrering och adressering

| — | Kapitel VII: Tjänstekvalitet |
| --- | --- |

—

Kapitel VII: Tjänstekvalitet

| — | Kapitel VIII: Sändningstjänster |
| --- | --- |

—

Kapitel VIII: Sändningstjänster

3.   Status för standarder och/eller specifikationer i förteckningen

Standarderna och/eller specifikationerna i kapitel I har en annan status än standarderna och/eller specifikationerna i övriga kapitel i detta dokument.

De standarder och/eller specifikationer som anges i kapitel I är obligatoriska. Standarder och/eller specifikationer kan göras obligatoriska enligt förfarandet i artikel 17.4 i ramdirektivet. I artikel 17.4 i ramdirektivet föreskrivs följande: ”Om kommissionen avser att göra tillämpningen av vissa standarder och/eller specifikationer obligatorisk, skall den offentliggöra ett meddelande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och begära in yttranden från alla berörda parter.” Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 22.3 i ramdirektivet, göra tillämpningen av de standarder som är av betydelse i sammanhanget obligatorisk genom att ange dem som obligatoriska standarder i den förteckning över standarder och/eller specifikationer som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Användningen av standarder som förtecknas i kapitlen II–VIII uppmuntras, men det finns ingen juridisk skyldighet att följa dem. Enligt artikel 17.2 i ramdirektivet skall medlemsstaterna ”främja användningen av sådana standarder och/eller specifikationer som anges (...) för tillhandahållande av tjänster, tekniska gränssnitt och/eller nätfunktioner, i den utsträckning som är absolut nödvändig för att garantera tjänsternas kompatibilitet och öka användarnas valfrihet”. I detta sammanhang bör förteckningen över rekommenderade standarder och/eller specifikationer betraktas som standarder och/eller specifikationer som kan göras obligatoriska så snart myndigheterna upptäcker effekter av snedvridning på marknaden till följd av bristande respekt för rekommenderade standarder och/eller specifikationer.

I enlighet med artikel 17 i ramdirektivet är syftet med denna förteckning att den ”skall fungera som ett stöd för främjandet av ett harmoniserat tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster och tillhörande faciliteter och tjänster” (punkt 1), ”för att garantera tjänsternas kompatibilitet och öka användarnas valfrihet” (punkt 2). Detta bör man komma ihåg när standarder och/eller specifikationer med flera valmöjligheter tillämpas.

Enligt artikel 17.5 och 17.6 i ramdirektivet gäller följande: ”Om kommissionen anser att de standarder och/eller specifikationer (...) inte längre bidrar till tillhandahållandet av harmoniserade elektroniska kommunikationstjänster, att de inte längre tillgodoser konsumenternas behov eller att de hindrar den tekniska utvecklingen, skall kommissionen (...) stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer (...).”.

Vid sidan av de standarder och/eller specifikationer som anges i kapitel I i denna förteckning, kan andra lagstiftningsåtgärder inom regelverket för elektroniska kommunikationsnät och tjänster leda till att användningen av vissa standarder och/eller specifikationer blir obligatoriska för vissa operatörer.

4.   Version av standard och/eller specifikation

Om inget versionsnummer anges för standarden och/eller specifikationen, gäller hänvisningen i förteckningen alltid den senaste version som var giltig när förteckningen publicerades.

Om inte annat anges vid hänvisningar till en standard och/eller specifikation som omfattar flera delar, är samtliga delar och kapitel i standarden och/eller specifikationen relevanta. I vissa fall, när så är tydligt angivet, omfattar förteckningen endast vissa delar av en standard och/eller specifikation.

5.   Tekniska standarder och/eller specifikationer

De flesta av de standarder och specifikationer som nämns i denna förteckning är ETSI-produkter enligt både tidigare och nuvarande ETSI–nomenklatur. Definitioner av de olika typerna av ETSI-produkterna finns under rubriken ”ETSI Directives” på webbplatsen http://portal.etsi.org/directives/

Följande produkter är de mest relevanta:

Produkter enligt nuvarande ETSI-nomenklatur:

Technical Specification, TS, innehåller främst normativa bestämmelser som har godkänts av ett tekniskt organ (Technical Body).

Technical Report, TR, innehåller främst uppgifter av informativ karaktär som har godkänts av ett tekniskt organ (Technical Body).

Standard, ES, innehåller främst normativa bestämmelser som har godkänts av ETSI-medlemmarna.

Guide, EG, innehåller främst uppgifter av informativ karaktär som har godkänts av ETSI-medlemmarna.

Special Report, SR, innehåller information som offentliggjorts för referensändamål.

European Standard (telekommunikationsserien), EN, innehåller normativa bestämmelser som godkänts av de nationella standardiseringsorganisationerna och/eller ETSI:s nationella delegationer, med konsekvenser för frysningsperioder och nationellt genomförande.

Harmonized Standard, en europeisk standard (EN) i telekommunikationsserien som ETSI fått i uppdrag att ta fram genom ett mandat från Europeiska kommissionen enligt direktiv 98/34/EG och 98/48/EG och som har tagits fram under hänsynstagande till tillämpliga grundläggande krav i ”nya metoden”-direktivet. En hänvisning till denna standard har därefter offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Produkter som publicerats enligt tidigare ETSI-nomenklatur och som omnämns i förteckningen:

European Telecommunication Standard, ETS, innehåller normativa bestämmelser som godkänts av de nationella standardiseringsorganisationerna och/eller nationella delegationer, med konsekvenser för frysningsperioder och nationellt genomförande.

ETSI Technical Report, ETR, innehåller främst uppgifter av informativ karaktär som har godkänts av en teknisk kommitté (Technical Committee).

6.   Adresser där de nämnda dokumenten kan erhållas

ETSI Publications Office

Postadress:

| ETSI |
| --- |
| 650 Route des Lucioles |
| F-06921 Sophia Antipolis Cedex |
| Frankrike |
| Telefon: (33-4) 92 94 42 41 |
| Fax: (33-4) 93 95 81 33 |
| e-post: publications@etsi.fr |
| Webbplats:http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm |

ETSI

650 Route des Lucioles

F-06921 Sophia Antipolis Cedex

Frankrike

Telefon: (33-4) 92 94 42 41

Fax: (33-4) 93 95 81 33

e-post: publications@etsi.fr

Webbplats:http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm

ETSI-produkter kan laddas ned direkt från http://pda.etsi.org/pda/queryform.asp

ITU Sales and Marketing Service (för ITU-T-dokument)

Postadress:

| ITU |
| --- |
| Place des Nations |
| CH-1211 Genève 20 |
| Schweiz |
| Telefon: | (41-22) 730 61 41 (engelska)
  (41-22) 730 61 42 (franska)
  (41-22) 730 61 43 (spanska) |

ITU

Place des Nations

CH-1211 Genève 20

Schweiz

Telefon:

(41-22) 730 61 41 (engelska)

(41-22) 730 61 42 (franska)

(41-22) 730 61 43 (spanska)

Fax: (41-22) 730 51 94

e-post: sales@itu.int

Webbplats: http://www.itu.int

7.   Hänvisningar till EU-lagstiftning

I förteckningen hänvisas till nedanstående rättsdokument, som återfinns på adressen http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/index_en.htm

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (EGT L 108, 24.4.2002, s. 7).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 108, 24.4.2002, s. 51).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 108, 24.4.2002, s. 21).

Kommissionens rekommendation 2000/417/EG om tillträde till accessnät (EGT L 156, 29.6.2000, s. 44).

Europaparlamentets och rådets förordning EG/2887/2000 om tillträde till accessnät (EGT L 336, 30.12.2000, s. 4).

Kommissionens rekommendation (2005/57/EG) av den 21 januari 2005 om tillhandahållande av hyrda förbindelser i Europeiska unionen (Del 1 – Viktiga leveransvillkor för hyrda förbindelser i grossistledet) (delgivet med nr K(2005) 103). (EUT L 24, 27.1.2005, s. 27).

Kommissionens rekommendation (2005/268/EG) av den 29 mars 2005 om tillhandahållande av hyrda förbindelser i Europeiska unionen – Del 2 – Prisaspekter på hyrda delförbindelser i grossistledet (delgivet med nr K(2005) 951). (EUT L 083, 1.4.2005 s. 52).

Kommissionens rekommendation 2003/558/EG av den 25 juli 2003 om behandling av lokaliseringsuppgifter i elektroniska kommunikationsnät vid tillhandahållande av nödsamtalstjänster som byggts ut med samtalslokalisering. (EUT L 189, 29.7.2003, s. 49).

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse. (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).

Rådets beslut 2001/792/EG av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten. (EGT L 297, 15.11.2001, s. 7).

Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut). (EGT L 108, 24.4.2002, s. 1).

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, ändrat genom direktiv 98/48/EG. (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37).

KOM(2004) 541 ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om interoperabilitet för digitala interaktiva televisionstjänster” av den 30 juli 2004.

KOM(2006) 37 ”Meddelande från Kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att se över interoperabiliteten för digitala interaktiva televisionstjänster” av den 2 februari 2006, i enlighet med meddelande KOM(2004) 541 av den 30 juli 2004.

8.   Definitioner och förkortningar

Definitioner

Definitionerna i den relevanta EU-lagstiftning som anges i avsnitt 7 tillämpas.

Förkortningar

I detta dokument används följande förkortningar:

| 3GPP | Tredje generationens partnerskapsprojekt |
| --- | --- |
| API | Application Program Interface (Gränssnitt för tillämpningsprogram) |
| DAB | Digital Audio Broadcasting (Digital rundradio) |
| DVB | Digital Video Broadcasting (Digital videosändning) |
| ETSI | Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder |
| GSM | Global System for Mobile communications (Globalt system för mobil-telefoni) |
| ISDN | Integrated Service Digital Network (Digitalt flertjänstnät) |
| IP | Internetprotokoll |
| IPAT | Internet Protocol Access Terminal (IP-åtkomstterminal) |
| ITU | Internationella teleunionen |
| MHEG | Multimedia and Hypermedia Expert Group (Expertgruppen för multimedia och hypermedia) |
| MHP | Multimedia Home Platform |
| NGN | Next generation networks (Nästa generations nät) |
| NTP | Network Termination Point (Nätanslutningspunkt) |
| OSA | Open Service Access (Öppen tillgång till tjänster) |
| PoI | Point of Interconnection (Hopkopplingspunkt) |
| PSTN | Public Switched Telephone Network (Det allmänna telefonnätet) |
| QoS | Quality of Service (Tjänstekvalitet) |
| ULL | Tillträde till accessnät (Unbundled Local Loop) |
| UMTS | Universal Mobile Telecommunications System (Universellt mobilt telekommunikationssystem) |
| WML | Wireless Mark-up Language |
| WTVML | Wireless TeleVision Mark-up Language, förkortas även WTML |

3GPP

Tredje generationens partnerskapsprojekt

API

Application Program Interface (Gränssnitt för tillämpningsprogram)

DAB

Digital Audio Broadcasting (Digital rundradio)

DVB

Digital Video Broadcasting (Digital videosändning)

ETSI

Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder

GSM

Global System for Mobile communications (Globalt system för mobil-telefoni)

ISDN

Integrated Service Digital Network (Digitalt flertjänstnät)

IP

Internetprotokoll

IPAT

Internet Protocol Access Terminal (IP-åtkomstterminal)

ITU

Internationella teleunionen

MHEG

Multimedia and Hypermedia Expert Group (Expertgruppen för multimedia och hypermedia)

MHP

Multimedia Home Platform

NGN

Next generation networks (Nästa generations nät)

NTP

Network Termination Point (Nätanslutningspunkt)

OSA

Open Service Access (Öppen tillgång till tjänster)

PoI

Point of Interconnection (Hopkopplingspunkt)

PSTN

Public Switched Telephone Network (Det allmänna telefonnätet)

QoS

Quality of Service (Tjänstekvalitet)

ULL

Tillträde till accessnät (Unbundled Local Loop)

UMTS

Universal Mobile Telecommunications System (Universellt mobilt telekommunikationssystem)

WML

Wireless Mark-up Language

WTVML

Wireless TeleVision Mark-up Language, förkortas även WTML

FÖRTECKNING ÖVER STANDARDER OCH/ELLER SPECIFIKATIONER FÖR ELEKTRONISKA NÄT, TJÄNSTER OCH TILLHÖRANDE

Faciliteter och tjänster

Syftet med att publicera standarder och/eller specifikationer i förteckningen är att främja tillhandahållandet av harmoniserade elektroniska kommunikationstjänster till gagn för användarna inom gemenskapen, att garantera tjänsternas kompatibilitet och att stödja genomförandet av regelverket. Vid valet av vilka standarder och/eller specifikationer som skall tas med i förteckningen är huvudprincipen att man skall inrikta sig på standarder och/eller specifikationer som har en nära anknytning till bestämmelserna i direktiven. En redogörelse för de kriterier som tillämpas för att ta med standarder och/eller specifikationer i denna förteckning återfinns i förklaringen.

KAPITEL I

1.   Obligatoriska standarder

Det finns inga obligatoriska standarder i detta dokument.

Standarder kan göras obligatoriska enligt förfarandet i artikel 17.4 i ramdirektivet. Om kommissionen avser att göra tillämpningen av vissa standarder och/eller specifikationer obligatorisk, skall den offentliggöra ett meddelande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och begära in yttranden från alla berörda parter.

KAPITEL II

2.   Allmänt tillgänglig överföringskapacitet

2.1.   Tredje parters tillträde till accessnät

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Spektrumförvaltning i metallkabelbaserade accessnät. Del 1: Definitioner och signalbibliotek | ETSI TR 101 830-1 (V.1.1.1) | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Spektrumförvaltning i metallkabelbaserade accessnät. Del 1: Definitioner och signalbibliotek

ETSI TR 101 830-1 (V.1.1.1)

KAPITEL III

3.   Allmänt tillgängliga användargränssnitt (NTP)

Under vissa marknadsförhhållanden (4) får en nationell regleringsmyndighet införa skyldigheter för operatörer att uppfylla rimliga ansökningar om tillträde till och användning av nätelement och tillhörande faciliteter.

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

KAPITEL IV

4.   Samtrafik och tillträde

Enligt bestämmelserna i tillträdesdirektivet kan leverantörer av elektroniska nät och tjänster ha särskilda skyldigheter för samtrafik och/eller tillträde.

Standarder och/eller specifikationer för ULL och bitström ingår i kapitel II.

4.1.   Gränssnitt för tillämpningsprogram (API)

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 3) (Gränssnitt för tillämpningsprogram) | ETSI ES 201 915—serien | |
| Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 4) (Gränssnitt för tillämpningsprogram) | ETSI ES 202 915—serien | |
| Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 5) (Gränssnitt för tillämpningsprogram) | ETSI ES 203 915—serien | |
| UMTS Customized Applications for Mobile network Enhanced Logic (CAMEL) Phase 3; CAMEL Application Part (CAP) specification | ETSI TS 129 078 | |
| UMTS Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API) (Gränssnitt för tillämpningsprogram). Del 1: Översikt | ETSI TS 129 198-1 | |
| UMTS Open Services Architecture Application Programming Interface – Del 2 (Gränssnitt för tillämpningsprogram) | ETSI TR 129 998 | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 3) (Gränssnitt för tillämpningsprogram)

ETSI ES 201 915—serien

Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 4) (Gränssnitt för tillämpningsprogram)

ETSI ES 202 915—serien

Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API/Parlay 5) (Gränssnitt för tillämpningsprogram)

ETSI ES 203 915—serien

UMTS Customized Applications for Mobile network Enhanced Logic (CAMEL) Phase 3; CAMEL Application Part (CAP) specification

ETSI TS 129 078

UMTS Open Service Access (OSA) (Öppen tillgång till tjänster); Application Programming Interface (API) (Gränssnitt för tillämpningsprogram). Del 1: Översikt

ETSI TS 129 198-1

UMTS Open Services Architecture Application Programming Interface – Del 2 (Gränssnitt för tillämpningsprogram)

ETSI TR 129 998

4.2.   Tillträde till nätfaciliteter och tjänster

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

4.3.   Samtrafik

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| IPCablecom (IP-baserat kabelnät); Del 12: Internet Signalling Transport Protocol (ISTP) | ETSI TS 101 909-12 | definierar SS7-gränssnittet för ett IP-baserat kabelnäts signalgateway |
| IPCablecom; Del 23: Internet Protocol Access Terminal – Line Control Signalling (IPAT – LCS) | ETSI TS 101 909-23 | identifierar signalgränssnittet V5.2 för en IPAT till ett IP-baserat kabelnät |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

IPCablecom (IP-baserat kabelnät); Del 12: Internet Signalling Transport Protocol (ISTP)

ETSI TS 101 909-12

definierar SS7-gränssnittet för ett IP-baserat kabelnäts signalgateway

IPCablecom; Del 23: Internet Protocol Access Terminal – Line Control Signalling (IPAT – LCS)

ETSI TS 101 909-23

identifierar signalgränssnittet V5.2 för en IPAT till ett IP-baserat kabelnät

KAPITEL V

5.   Tjänster och funktioner

5.1.   Lokaliseringsuppgifter

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Emergency location protocols (Protokoll för lokalisering av nödsamtal) | ETSI TS 102 164 | |
| Location Services (LCS) (Lokaliseringstjänster); funktionsbeskrivning; Steg 2 (UMTS) | ETSI TS 123 171 | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Emergency location protocols (Protokoll för lokalisering av nödsamtal)

ETSI TS 102 164

Location Services (LCS) (Lokaliseringstjänster); funktionsbeskrivning; Steg 2 (UMTS)

ETSI TS 123 171

5.2.   Sändningsaspekter

Standarder och/eller specifikationer för sändningar som anses relevanta ingår i kapitel VIII.

5.3.   Kostnadsinformation (Advice of charge, AoC)

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

5.4.   Nummerupplysning

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Datoriserad nummerupplysning | ITU-T Rekommendation E.115 (02/95) | Används för närvarande för att införa internationell allmän nummerupplysning |
| Internationell allmän nummerupplysning | ITU-T Rekommendation F.500 | Även lämplig för samtrafik mellan nationella nummerdatabaser |
| Unified Directory Specification (enhetlig nummerspecifikation) | ITU-T Rekommendation F.515 | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Datoriserad nummerupplysning

ITU-T Rekommendation E.115 (02/95)

Används för närvarande för att införa internationell allmän nummerupplysning

Internationell allmän nummerupplysning

ITU-T Rekommendation F.500

Även lämplig för samtrafik mellan nationella nummerdatabaser

Unified Directory Specification (enhetlig nummerspecifikation)

ITU-T Rekommendation F.515

5.5.   Anonymous Call Rejected (ACR) (Avvisa anonyma samtal)

Trots att ACR angavs som standard för PSTN/ISDN-nät är det bara några av de nuvarande implementeringarna som delvis följer standarderna och/eller specifikationerna och ACR angavs inte som standard för GSM-nät.

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

KAPITEL VI

6.   Numrering och adressering

6.1.   Val och förval av operatör

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

6.2.   Nummerportabilitet

Inga standarder och/eller specifikationer tas upp i denna förteckning över standarder, eftersom det för närvarande inte finns någon som kan anses uppfylla kriterierna i förklaringen.

KAPITEL VII

7.   Quality of service (QoS) (Tjänstekvalitet)

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Definitioner och mått för användar-relaterade QoS-parametrar | ETSI EG 202 057-serien
  (del 1-4) | |
| Kvalitet i telekomtjänster | ETSI EG 202 009-serien
  (del 1-3) | Parametrar som är relevanta för användarna |
| Definitioner av prestationsparametrar för kvaliteten på tal och andra talbands-tillämpningar som utnyttjar IP-nät | ITU-T Rekommendation G.1020 (Inklusive bilaga A) | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Definitioner och mått för användar-relaterade QoS-parametrar

ETSI EG 202 057-serien

(del 1-4)

Kvalitet i telekomtjänster

ETSI EG 202 009-serien

(del 1-3)

Parametrar som är relevanta för användarna

Definitioner av prestationsparametrar för kvaliteten på tal och andra talbands-tillämpningar som utnyttjar IP-nät

ITU-T Rekommendation G.1020 (Inklusive bilaga A)

OBS: Enligt artikel 11 och 12 i direktivet om samhällsomfattande tjänster får de nationella regleringsmyndigheterna under vissa angivna omständigheter föreskriva att visa standarder och/eller specifikationer skall användas för parametrar för leveranstid och tjänstens kvalitet, definitioner och mätmetoder. Dessa standarder och/eller specifikationer anges i bilaga III till direktivet.

7.1.   Betjäningskvalitet

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| QoS-kategorier för multimedia för slutanvändare | ITU-T Rekommendation G.1010 (11/01) | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

QoS-kategorier för multimedia för slutanvändare

ITU-T Rekommendation G.1010 (11/01)

7.2.   Mål för nätprestanda

Denna förteckning över standarder omfattar endast standarder och/eller specifikationer som är relevanta för IP-baserade tjänster.

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Mål för nätprestanda för IP-baserade tjänster | ITU-T Rekommendation Y.1541 (inklusive bilaga X samt ändringarna 1 och 2) | Vissa tekniker kan kräva särskild behandling i fråga om toleranser. |
| Begrepp och arkitektur för Quality of service (QoS) (Tjänstekvalitet) | ETSI TS 123 107
  (3GPP TS 23.107) | Mappning mellan ITU-T Rekommendation Y.1541 och QoS-klasserna TS 123107 |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Mål för nätprestanda för IP-baserade tjänster

ITU-T Rekommendation Y.1541 (inklusive bilaga X samt ändringarna 1 och 2)

Vissa tekniker kan kräva särskild behandling i fråga om toleranser.

Begrepp och arkitektur för Quality of service (QoS) (Tjänstekvalitet)

ETSI TS 123 107

(3GPP TS 23.107)

Mappning mellan ITU-T Rekommendation Y.1541 och QoS-klasserna TS 123107

KAPITEL VIII

8.   Sändningstjänster

8.1.   Gränssnitt för tillämpningsprogram (API)

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Digital Video Broadcasting (DVB); Multimedia Home Platform (MHP) Specification 1.1.1 | ETSI TS 102 812 | version 1.2.1 |
| Digital Video Broadcasting (DVB); Multimedia Home Platform (MHP) Specification 1.0.3 | ETSI ES 201 812 | version 1.1.1
  tidigare TS 101812 v. 1.3.1 |
| MHEG-5 Sändningsprofil | ETSI ES 202 184 | version 1.1.1 |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Digital Video Broadcasting (DVB); Multimedia Home Platform (MHP) Specification 1.1.1

ETSI TS 102 812

version 1.2.1

Digital Video Broadcasting (DVB); Multimedia Home Platform (MHP) Specification 1.0.3

ETSI ES 201 812

version 1.1.1

tidigare TS 101812 v. 1.3.1

MHEG-5 Sändningsprofil

ETSI ES 202 184

version 1.1.1

8.2.   Standarder och/eller specifikationer för förverkligande av interaktivt televisionsinnehåll

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| WTVML, Specifikation för en ultralätt mikrowebbläsare för interaktiva TV-applikationer baserade på och kompatibla med WML | ETSI TS 102 322 | version 1.1.1 |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

WTVML, Specifikation för en ultralätt mikrowebbläsare för interaktiva TV-applikationer baserade på och kompatibla med WML

ETSI TS 102 322

version 1.1.1

8.3.   Digitala sändningar

| Tekniskt gränssnitt och/eller funktion | Referens | Anmärkning |
| --- | --- | --- |
| Digital Audio Broadcasting (DAB) (Digital rundradio);
  En virtuell maskin: DAB Javaspecifikation | ETSI TS 101 993 | |

Tekniskt gränssnitt och/eller funktion

Referens

Anmärkning

Digital Audio Broadcasting (DAB) (Digital rundradio);

En virtuell maskin: DAB Javaspecifikation

ETSI TS 101 993

---

(1)  EGT C 71, 23.3.2006, s. 9.

(2)  EGT L 186, 25.7.2003, s. 43.

(3)  Inrättad enligt artikel 22 i ramdirektivet.

(4)  Se artikel 8.2 i tillträdesdirektivet.

---

| 27.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 86/20

---

BESLUT nr 1/2006 AV GEMENSAMMA FÖRVALTNINGSKOMMITTÉN INRÄTTAD GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH REPUBLIKEN CHILE OM SANITÄRA OCH FYTOSANITÄRA ÅTGÄRDER SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ HANDELN MED DJUR OCH ANIMALISKA PRODUKTER, VÄXTER, VEGETABILISKA PRODUKTER OCH ANDRA VAROR SAMT OM DJURSKYDD

av den 9 november 2006

om ändring av tilläggen IC, IIIA, IIIB och XI till bilaga IV till avtalet

(2007/177/EG)

KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Chile om sanitära och fytosanitära åtgärder som är tillämpliga på handeln med djur och animaliska produkter, växter, vegetabiliska produkter och andra varor samt om djurskydd, särskilt artikel 16.2, och

av följande skäl:

| (1) | SPS-avtalet med Chile trädde i kraft provisoriskt den 1 februari 2003. |
| --- | --- |

(1)

SPS-avtalet med Chile trädde i kraft provisoriskt den 1 februari 2003.

| (2) | Tillägg IC till SPS-avtalet bör ändras för att beakta rekommendationen från arbetsgruppen för djurskydd, som godkänts av gemensamma förvaltningskommittén, om att utvidga avtalets tillämpningsområde så att det omfattar andra djurskyddskrav vid djurtransport på land och till sjöss. |
| --- | --- |

(2)

Tillägg IC till SPS-avtalet bör ändras för att beakta rekommendationen från arbetsgruppen för djurskydd, som godkänts av gemensamma förvaltningskommittén, om att utvidga avtalets tillämpningsområde så att det omfattar andra djurskyddskrav vid djurtransport på land och till sjöss.

| (3) | Tillägg IIIA till SPS-avtalet bör ändras för att beakta att gemenskapens och Chiles lagstiftning har ändrats. |
| --- | --- |

(3)

Tillägg IIIA till SPS-avtalet bör ändras för att beakta att gemenskapens och Chiles lagstiftning har ändrats.

| (4) | Tillägg IIIB till SPS-avtalet bör ändras för att beakta fotnot 1 där det fastställs att gemensamma förvaltningskommittén genom beslut skall komplettera förteckningarna i detta tillägg. |
| --- | --- |

(4)

Tillägg IIIB till SPS-avtalet bör ändras för att beakta fotnot 1 där det fastställs att gemensamma förvaltningskommittén genom beslut skall komplettera förteckningarna i detta tillägg.

| (5) | Tillägg XI till SPS-avtalet bör ändras för att beakta att gemenskapens och Chiles kontaktadresser och webbplatser för avtalet har ändrats. |
| --- | --- |

(5)

Tillägg XI till SPS-avtalet bör ändras för att beakta att gemenskapens och Chiles kontaktadresser och webbplatser för avtalet har ändrats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tilläggen IC, IIIA, IIIB och XI till SPS-avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Chile skall ersättas med tilläggen i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut skall upprättas i två exemplar och undertecknas av de båda ordförandena eller andra personer med befogenhet att agera i parternas namn.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det börjar gälla det datum då undertecknandet sker.

Undertecknat i Santiago den 9 november 2006.

På gemensamma förvaltningskommitténs vägnar

Lexy OROXCO

Chef för Republiken Chiles delegation

Paul van GELDORP

Chef för gemenskapens delegation

---

Bilaga

Tillägg IC

DJURSKYDDSKRAV

Krav avseende följande:

| — | Bedövning och slakt av djur. |
| --- | --- |

—

Bedövning och slakt av djur.

| — | Djurtransport på land och till sjöss. |
| --- | --- |

—

Djurtransport på land och till sjöss.

Tillägg IIIA

DJURSJUKDOMAR OCH FISKSJUKDOMAR FÖR VILKA ANMÄLNINGSPLIKT GÄLLER OCH AVSEENDE VILKA PARTERNAS STATUS HAR ETABLERATS OCH AVSEENDE VILKA BESLUT OM INDELNING I REGIONER KAN FATTAS

| Sjukdom | Rättslig grund i gemenskapslagstiftningen | Rättslig grund i Chiles lagstiftning |
| --- | --- | --- |
| Allmänt | Specifikt |
| Mul- och klövsjuka | Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,
  2002/99/CE y 2004/68/CE,
  Decisión 79/542/CEE | 1) | Decreto Ley no 176/24 |

Sjukdom

Rättslig grund i gemenskapslagstiftningen

Rättslig grund i Chiles lagstiftning

Allmänt

Specifikt

Mul- och klövsjuka

Directivas 2003/85/CE, 64/432/CEE, 82/894/CEE,

2002/99/CE y 2004/68/CE,

Decisión 79/542/CEE

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

3)

Decreto no 644/51 del Ministerio de Agricultura

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78 |
| --- | --- |

5)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 46/78

| 6) | Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Decreto no 142/84 del Ministerio de Agricultura

| 7) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 9) | Ley no 18 617/87 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

9)

Ley no 18 617/87 del Ministerio de Agricultura

| 10) | Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

10)

Ley 18 755/89 modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 13) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

13)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 14) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

14)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 15) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

15)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1191/01, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 23/00, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 317/03, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03, 937/95 y 938/91

Vesikulär svinsjuka

Directivas 92/119/CEE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Vesikulär stomatit

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1447/95, 1486/92, 1487/92, 1676/03, 1720/95, 1808/90, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2733/94, 2738/99, 2854/95, 2935/98, 317/03, 3274/94, 3393/96, 487/00, 580/02, 685/94 y 937/95

Afrikansk hästpest

Directivas 90/426/CEE, 92/35/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2337/03, 2375/97, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94, 3393/96 y 431/98

Afrikansk svinpest

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2002/60/CE, 2002/99/CE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 225/78 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Bluetongue

Directivas 82/894/CEE, 2004/68/CE y 2000/75/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 35/01, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95

Högpatogen aviär influensa

Directivas 92/40/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE, 2002/99/CE y 2005/94/CE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 685/93, 535/03, 16/04, 4277/04, 6384/05, 6068/05, 872/06, 1846/06 y 2168/06

Newcastlesjuka

Directivas 92/66/CEE, 90/539/CEE, 82/894/CEE y 2002/99/CE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1597/97, 1598/91, 2313/03, 2337/03, 2375/97, 2809/96, 32/04, 3356/03, 3601/96, 431/98 y 685/93

Peste des petits ruminants

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00

Boskapspest

Directivas 92/119/CEE, 64/432/CEE, 82/894/CEE, 2004/68/CE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1191/01, 1357/94, 1446/95, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1725/90, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2379/97, 24/00, 2404/96, 2405/96, 25/00, 27/00, 2732/94, 2734/94, 2738/99, 2935/98, 2988/95, 316/92, 3251/94, 3397/98, 35/01, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99, 685/94, 833/02, 887/03 y 937/95

Klassisk svinpest

Directivas 80/217/CEE, 82/894/CEE, 64/432/CEE, 2001/89/CE 2004/68/CE y 2002/99/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2337/03, 2375/97, 2379/97, 24/00, 25/00, 27/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Elakartad lungsjuka hos nötkreatur

Directivas 64/432/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1357/94, 1447/95, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 2212/04, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 431/98, 580/02, 624/99, 833/02, 887/03 y 937/95

Får- och getkoppor

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1446/95, 1483/92, 1995/97, 2212/04, 2337/03, 2375/97, 2734/94, 3251/94, 35/01 y 487/00

Rift Valley-feber

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1357/94, 1446/95, 1483/92, 1487/92, 1598/91, 1720/95, 1995/97, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2738/99, 2935/98, 316/92, 431/98, 487/00, 580/02, 624/99 y 937/95

Lumpy skin disease

Directivas 92/119/CEE, 82/894/CEE y 2004/68/CE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1091/03, 1447/95, 1483/92, 1487/92, 1720/95, 2337/03, 2374/97, 2375/97, 2404/96, 2405/96, 2732/94, 2738/99, 2935/98, 580/02, 624/99 y 937/95

Venezuelansk hästencefalomyelit

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37 |
| --- | --- |

3)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura no 644/37

| 4) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

4)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 5) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

5)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 6) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

6)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 7) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

7)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 12) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

12)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3274/94 y 3393/96

Rots

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola Ganadero nos 1357/94, 1486/92, 1598/91, 1676/03, 1806/90, 1808/90, 2496/94, 2733/94, 2854/95, 3393/96 y 431/98

Beskällarsjuka (dourine)

Directivas 90/426/CEE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1486/92, 1676/03, 1808/90, 2496/94, 2854/95 y 3393/96

Svinlamhet

Directiva 82/894/CEE

Decisión 79/542/CEE

| 1) | Decreto Ley no 176/24 |
| --- | --- |

1)

Decreto Ley no 176/24

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Agricultura, Industria y Colonización no 318/25

| 3) | Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63 |
| --- | --- |

3)

Decreto con Fuerza de Ley Reglamento Reforma Agraria del Ministerio de Hacienda no 16/63

| 4) | Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

4)

Decreto no 73/85 del Ministerio de Agricultura

| 5) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97 |
| --- | --- |

5)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1143/85, modificada por la no 1762/97

| 6) | Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura |
| --- | --- |

6)

Ley 18 755/89, modificada por la Ley 19 263/94, ambas del Ministerio de Agricultura

| 7) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91 |
| --- | --- |

7)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1254/91

| 8) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91 |
| --- | --- |

8)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 1698/91

| 9) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97 |
| --- | --- |

9)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 2153/97

| 10) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99 |
| --- | --- |

10)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero, SAG, no 3138/99

| 11) | Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000 |
| --- | --- |

11)

Resolución del Servicio Agrícola y Ganadero no 1150/2000

Resoluciones del Servicio Agrícola y Ganadero nos 1598/91, 2379/97, 24/00, 25/00, 317/03, 3397/98, 431/98 y 685/94

Infektiös hematopoietisk nekros (IHN)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Viral hemorragisk septikemi (VHS)

Directivas 91/67/CEE, 82/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía No 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía No 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Infektiös laxanemi (ISA)

Directivas 91/67/CEE, 92/894/CEE y 93/53/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resoluciones del Servicio Nacional de Pesca nos 61/03,729/03 y 392/04.

Bonamia ostreae

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resolución del Servicio Nacional de Pesca no 1809/03.

Marteilia refringens

Directivas 91/67/CEE, 95/70/CE y 82/894/CEE

| 1) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01 |
| --- | --- |

1)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 319/01

| 2) | Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01 |
| --- | --- |

2)

Decreto Supremo del Ministerio de Economía no 626/01

Resolución del Servicio Nacional de Pesca no 1809/03.

Tillägg IIIB

SKADEGÖRARE FÖR VILKA ANMÄLNINGSPLIKT GÄLLER OCH AVSEENDE VILKA PARTERNAS STATUS HAR ETABLERATS OCH AVSEENDE VILKA BESLUT OM INDELNING I REGIONER KAN FATTAS

För Chiles vidkommande gäller följande:

| 1. | Skadegörare som inte konstaterats i någon del av Chile, enligt förteckningen i artikel 20 i resolution nr 3080 (i dess ändrade lydelse) av Servicio Agrícola y Ganadero där kriterierna fastställs för indelning i regioner med avseende på karantänsskadegörare på Chiles territorium (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile). |
| --- | --- |

1.

Skadegörare som inte konstaterats i någon del av Chile, enligt förteckningen i artikel 20 i resolution nr 3080 (i dess ändrade lydelse) av Servicio Agrícola y Ganadero där kriterierna fastställs för indelning i regioner med avseende på karantänsskadegörare på Chiles territorium (Resolución No 3080 establece criterios de regionalización en relación a las plagas cuarentenarias para el territorio de Chile).

| 2. | Skadegörare som konstaterats i Chile och som står under officiell kontroll, enligt förteckningen i artikel 21 i resolution nr 3080 i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

2.

Skadegörare som konstaterats i Chile och som står under officiell kontroll, enligt förteckningen i artikel 21 i resolution nr 3080 i dess ändrade lydelse.

| 3. | Skadegörare som konstaterats i Chile och som står under officiell kontroll och avseende vilka det upprättas områden som är fria från de aktuella skadegörarna, enligt artiklarna 6 och 7 i resolution nr 3080 i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

3.

Skadegörare som konstaterats i Chile och som står under officiell kontroll och avseende vilka det upprättas områden som är fria från de aktuella skadegörarna, enligt artiklarna 6 och 7 i resolution nr 3080 i dess ändrade lydelse.

För Europeiska gemenskapens vidkommande gäller följande:

| 1. | Skadegörare som inte konstaterats i någon del av gemenskapen, avser hela gemenskapen eller delar av gemenskapen, enligt förteckningen i del A avsnitt I i bilaga I och del A avsnitt I i bilaga II till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen, i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

1.

Skadegörare som inte konstaterats i någon del av gemenskapen, avser hela gemenskapen eller delar av gemenskapen, enligt förteckningen i del A avsnitt I i bilaga I och del A avsnitt I i bilaga II till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen, i dess ändrade lydelse.

| 2. | Skadegörare som konstaterats i gemenskapen, avser hela gemenskapen, enligt del A avsnitt II i bilaga I och del A avsnitt II i bilaga II till direktiv 2000/29/EG, i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

2.

Skadegörare som konstaterats i gemenskapen, avser hela gemenskapen, enligt del A avsnitt II i bilaga I och del A avsnitt II i bilaga II till direktiv 2000/29/EG, i dess ändrade lydelse.

| 3. | Skadegörare som konstaterats i gemenskapen och för vilka det upprättas områden som är officiellt fria från de aktuella skadegörarna, enligt förteckningen i del B i bilaga I och del B i bilaga II till direktiv 2000/29/EG, i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

3.

Skadegörare som konstaterats i gemenskapen och för vilka det upprättas områden som är officiellt fria från de aktuella skadegörarna, enligt förteckningen i del B i bilaga I och del B i bilaga II till direktiv 2000/29/EG, i dess ändrade lydelse.

Tillägg XI

INFORMATIONSKONTOR OCH INTERNETADRESSER

A.   Informationskontor

I Chile:

| Departamento Acceso a Mercados |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 11 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 565 93 38 |
| Fax: (56-2) 696 06 39 |

Departamento Acceso a Mercados

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 11

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 565 93 38

Fax: (56-2) 696 06 39

Andra kontaktadresser:

| Departamento Europa, África, y Medio Oriente |
| --- |
| Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON) |
| Ministerio de Relaciones Exteriores |
| Teatinos 180, piso 12 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 565 93 58 |
| Fax: (56-2) 565 93 40 |

Departamento Europa, África, y Medio Oriente

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales (DIRECON)

Ministerio de Relaciones Exteriores

Teatinos 180, piso 12

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 565 93 58

Fax: (56-2) 565 93 40

| Jefe División de Protección Pecuaria |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 7 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 345 14 01 |
| Fax: (56-2) 345 14 03 |

Jefe División de Protección Pecuaria

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 7

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 345 14 01

Fax: (56-2) 345 14 03

| Jefe División de Protección Agrícola |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 3 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 345 12 02 |
| Fax: (56-2) 345 12 03 |

Jefe División de Protección Agrícola

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 3

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 345 12 02

Fax: (56-2) 345 12 03

| Jefe División Asuntos Internacionales |
| --- |
| Servicio Agrícola y Ganadero (SAG) |
| Ministerio de Agricultura |
| Av. Bulnes 140, piso 5 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 345 15 75 |
| Fax: (56-2) 345 15 78 |

Jefe División Asuntos Internacionales

Servicio Agrícola y Ganadero (SAG)

Ministerio de Agricultura

Av. Bulnes 140, piso 5

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 345 15 75

Fax: (56-2) 345 15 78

| Jefe Departamento Sanidad Pesquera |
| --- |
| Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA) |
| Ministerio de Economía |
| Victoria 2832 |
| Valparaíso |
| Chile |
| Tfn: (56-32) 81 92 02 |
| Fax: (56-32) 81 92 00 |

Jefe Departamento Sanidad Pesquera

Servicio Nacional de Pesca (SERNAPESCA)

Ministerio de Economía

Victoria 2832

Valparaíso

Chile

Tfn: (56-32) 81 92 02

Fax: (56-32) 81 92 00

| Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción |
| --- |
| Ministerio de Salud |
| Mac Iver 459, piso 8 |
| Santiago |
| Chile |
| Tfn: (56-2) 574 04 93 |
| Fax: (56-2) 664 90 55 |

Jefe División de Políticas Públicas Saludables y Promoción

Ministerio de Salud

Mac Iver 459, piso 8

Santiago

Chile

Tfn: (56-2) 574 04 93

Fax: (56-2) 664 90 55

I gemenskapen:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección D |
| Salud y Bienestar de los Animales |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Froissart 101 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tfn: (32-2) 295 36 41 |
| Fax: (32-2) 296 42 86 |

El Director

DG SANCO Dirección D

Salud y Bienestar de los Animales

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Froissart 101

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tfn: (32-2) 295 36 41

Fax: (32-2) 296 42 86

Andra kontaktadresser:

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección E |
| Seguridad Alimentaria |
| Comisión Europea |
| Dirección postal: Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruselas |
| Despacho: Rue Belliard 232 |
| B-1040 Bruselas |
| Bélgica |
| Tfn: (32-2) 295 34 30 |
| Fax: (32-2) 295 02 85 |

El Director

DG SANCO Dirección E

Seguridad Alimentaria

Comisión Europea

Dirección postal: Rue de la Loi 200

B-1049 Bruselas

Despacho: Rue Belliard 232

B-1040 Bruselas

Bélgica

Tfn: (32-2) 295 34 30

Fax: (32-2) 295 02 85

| El Director |
| --- |
| DG SANCO Dirección F |
| Oficina Alimentaria y Veterinaria |
| Grange Dunsany |
| Co Meath |
| Irlanda |
| Tfn: (353-46) 617 58 |
| Fax: (353-46) 618 97 |

El Director

DG SANCO Dirección F

Oficina Alimentaria y Veterinaria

Grange Dunsany

Co Meath

Irlanda

Tfn: (353-46) 617 58

Fax: (353-46) 618 97

B.   Internetkontakter

Chile:

acuerdo-chile-ue-sps@direcon.cl

Gemenskapen:

sanco-ec-chile-agreement@ec.europa.eu

C.   Avgiftsfria Internetadresser

Chile:

http://www.direcon.cl

http://www.sag.gob.cl

http://www.sernapesca.cl

http://ministeriodesalud.cl

Gemenskapen:

http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/foodsafety.htm

---